-
4600 BCE
HADAIKUM
Maa teke. Vulkaaniliselt aktiivne, sagedased meteoriidisajud. Perioodi lõpus kujunes algne maakoor, atmosfäär ja ookeanid. Kivimeid on säilinud vaid Kanadas, Austraalias ja Gröönimaal. -
Period: 4600 BCE to 4000 BCE
HADAIKUM
-
4500 BCE
KUU TEKE
Maa põrkas kokku Theiaga ja sellest tekkis Kuu -
4000 BCE
ARHAIKUM
Elu teke. Selle aja atmosfäär erines paljuga praegusest ja sellest puudus hapnik, see tõttu puudus ka osoonikiht. Maa oli kaetud tugeva maakoorega, mida kattis vesi. Vees hakkasid tekkima esimesed elutunnused nagu bakterid -
Period: 4000 BCE to 2500 BCE
ARHAIKUM
-
3800 BCE
ELU TEKE
Elu tekkis veekeskkonnas (bakterid ja muud sarnased organismid) -
2500 BCE
PROTEROSOIKUM
Tekkisid esimesed mitmerakulised organismid. toimus taimede edasi areng. Lisaks rikastus biosfäär hapnikuga ja tekkis osoonikiht. -
Period: 2500 BCE to 542 BCE
PROTEROSOIKUM EHK AGUEOON
-
2100 BCE
MITMERAKULISED ORGANISMID
Üksikud rakud hakkasid moodustama kolooniaid. Igal rakul või rakukoloonial on omad ülesanded, moodustades mitmerakulisi organisme. See oli evolutsioonis otsustava tähtsusega, võimaldades keeruliste olendite olemasolu, suurendades nende suurust ja lubades erinevaid elundisüsteeme. -
542 BCE
KAMBRIUM
Enamik Maast on ikka kaetud veega, kuid hakkasid tekkima ka esimesed mandrid. Ilmusid esimesed skelettidega loomorgansimid nagu kalad. Lisaks oli palju muid molluskeid, käsne ja taimi. -
Period: 542 BCE to 1 BCE
FANEROSOIKUM
-
Period: 542 BCE to 252 BCE
paleosoikum ehk vanaaegkond
-
485 BCE
ORDOVIITSIUM
Toimus mandrite teke. Kliima oli praegusest tunduvalt soojem ja sellepärast nimetetakse seda aega ka kasvuhooneperioodiks. Soojuse ja veest kõrgema pinna tekke tõttu asusid veest välja elama ka esimesed maismaataimed. -
443 BCE
SILUR
Siluri alguseks peetakse suurt Ordoviitsiumi-Siluri väljasuremist, mille käigus kadus merest 60% liikidest. Temperatuur oli kõrge, kuid stabiilne. Edasi arenesid maismaataimed ja paljud kalad. -
419 BCE
DEVON
Tekkisid esimese metsad, mis rikastasid õhku hapnikuga. Kliima kõikus, kuid oli enamasi kõrge. Veest tulid maale esimesed kahepaiksed. -
359 BCE
KARBON
Karboni ajastu kliima sarnanes praegusega. Oli rohkelt kahepaikseid ja tekkisid esimesed putukad, kes viljakate metsade ja kõrge temperatuuriga kasvasid suuremaks kui praegu -
300 BCE
PERM
Maismaa liigid arenesid edasi aina suuremateks ja keerukamateks organismideks. Suurem osa maal elavatest loomadest olid synapsid, kes ei olnud veel päris dinosaurused, kuid areneseid nendeks. Ajastu lõpus toimus suur väljasuremine, mis pühkis maalt 95% mere liikidest ja suurem osa maismaaliikidest. -
Period: 252 BCE to 66 BCE
mesosoilum ehk keskaegkond
-
250 BCE
TRIIAS
Kliima on kuiv ja kuum. Hiidkontinent Pangea on saavutanud enda lõpliku vormi. Ilmusid esimesed dinosaurused ja lõpus ka esimesed imetajad. -
225 BCE
DINOSAURUSED
Esimesed dinosaurused meenutasid välimuse poolest roomajaid, kuid hiljem pigem linde ja paljude dinosauruste kehasid katsid suled või karvad. -
208 BCE
IMETAJAD
Imetajad arenesid välja synapsidest, kes olid roomajaid meenutavad loomad, kuid mitte dinosaurused. Paljud neist aga sarnanesid imetajatele ja arenesid hiljem nendeks välja. Esimesed imetajad oli väiksed ja ökosüsteemis domineeritud dinosauruste poolt. -
200 BCE
JUURA
Maailma valitsesid hiiglaslikud ja mitte nii hiiglaslikud dinosaurused. Nende kõrvalt elasid varjus ka väiksed imetajad. Tekkisid ka lendavad ja veelised roomajad. Hiljem ilmusid ka esimesed linnud. Temperatuur oli soe ja stabiilne. -
150 BCE
LINNUD
Esimesed linnud arenesid välja kahel jalal kõndivatest karnivoorsetest dinosaurustes. Nende suled oli suuremad kui teistel dinosaurustel ja asusid ka nende sabadel ja mõnikord ka tagajalgadel. Nende lendamine meenutas pigem läbiõhu liuglemist ja selleks kasutasid nad kõiki oma nelja jäset. Hiljem osutus selline lennuviis ebatõhusaks ja nad hakkasid kasutama ainult esijäsemeid, et lennata kõrgemale ja kaugemale. -
145 BCE
KRIIT
Kontinendid liikusid lähemale nende praegusele asendile. Ajastu lõpuks olid üksteisest eraldunud kõik lõunapoolkera mandrid. Ilmusid esimesed roomajad ja õistaimed ning nendega koos mesilased. Maad valitsesid endiselt dinosaurused. -
100 BCE
MESILASED
Koos õistaimede ilmumisega kriidi ajastul, tekkisid ka nende tolmendamiseks esimesed mesilased. -
66 BCE
PALEOGEEN
Ajastu algul surid välja dinosaurused. Algas imetajate kiire areng. Tekkisid tänapäevaste loomaliikide esivanemad. Jätkus hiidmandri Pangea lagunemine, mille käigus ta põrkus kokku Aasiaga. Üksteisest eraldusid Austraalia ja Antarktika. -
Period: 66 BCE to 2 BCE
kainosoikum ehk uusaegkond
-
65 BCE
DINOSAURUSED SUREVAD VÄLJA
Dinosauruste väljasuremine on kõige viimasem massiline väljasuremine Maa ajaloos. Umbes 17% sugukondadest, 50% perekondadest ja 75% liikidest hävis lõplikult. Meredes vähenes liikide populatsioon 33%. Enamik mittelinnulistest dinosaurustest suri välja. Pärast seda domineerisid maismaad imetajad. -
23 BCE
NEOGEEN
Kliima sarnaneb praegusega, kui hakkas külmenema. Selle ajastu loomaliigid hakkasid sarnanema aina rohkem tänapäeva liikidega. Tekkisid esimeste inimlased. -
5 BCE
INIMLASED
Inimese kujunemine algas Ida-Aafrikas, Victoria järve kaldal, kus tekkis ahvinimene. Välimuselt sarnanes pigem ahvile, kui inimesele. Ta liikus kohmakalt kahel jalal, vahel oma pikkadele kätele toetades. Ta oli võimeline kasutama tööriistadeks kive. Ta oli tunduvalt nõrgem, kui teised ahvlased ning tema luid on leitud koobastest, kus nad mitte ei elanud, vaid olid pigem ära söödud mõne kiskja poolt. -
2 BCE
KVATERNAAR
Kvaternaari ajastul katsid Maad mitmel korral kilomeetrite paksused jäämassid. Kujunes tänapäevane elustik. Ilmusid inimeste ellased. Sel perioodil surid välja mitmed imetajad, näiteks mammutid ja karvased ninasarvikud. Väljasuremisi seostatakse inimese üha kasvava mõjuga planeedi elustikule.