-
4600 BCE
Hadaikum
Kestus: 4,6 mld kuni 4 mld aastat tagasi.
Kivimeid leidub Gröönimaalt, Kanadast ja Austraaliast.
Vulkaaniliselt aktiivne, meteoriidisajud.
Kujunevad algne maakoor, atmosfäär ja hüdrosfäär (ookean). -
Period: 4600 BCE to 4000 BCE
Hadaikum
-
4500 BCE
Kuu teke
Maa põrkus suure taevakehaga ("planeet Theia") ning tekkis Kuu. -
4000 BCE
Arhaikum ehk ürgeoon
Hadaikumi lõpuks oli kujunenud algne maakoor, atmosfäär, ookeanid. Meredes arenesid algelised eluvormid. Ladestustest pärit vanimad leitud stromatoliidid. -
Period: 4000 BCE to 2500 BCE
Arhaikum ehk ürgeoon
-
3500 BCE
Stromatoliitide arengu algus
Stromatoliidid on kivimid, mis on moodustunud bakterite ja teiste mikroorganismide toimel. Nende olemasolu viitab elu tekkele 3,8-3,5 miljardit aastat tagasi. -
2500 BCE
Proterosoikum e agueoon
Hapnikusisalduse kasv atmosfääris ja ookeanis tänu fotosünteesivate tsüanobakterite. Mitu ulatusliku jääaega. Mõistatusliku "Ediacra elustiku" teke. -
Period: 2500 BCE to 542 BCE
Proterosoikum e agueoon
-
2100 BCE
Mitmerakuliste organismide teke
-
542 BCE
Kambrium
Kestvus: 542-485 mln a tagasi.
"Kambriumi plahvatus" - ülikiire evolutsiooniline areng. Esimesed kalad.
"Evolutsiooniline võidurelvastumine" rööv- ja saakloomade vahel.
Mineraalsed toed. Uued selgrootute rühmad. Hulgaliselt planktilisi vetikaid. -
Period: 542 BCE to 1 BCE
Fanerosoikum
-
Period: 542 BCE to 252 BCE
Paleosoikum ehk vanaaegkond
-
485 BCE
Ordoviitsium
Kestvus: 485-443 mln a tagasi.
Soe kliima. Esimesed maismaataimed. Ajastu lõpul jääaeg: mereelustiku massiline väljasuremine. -
443 BCE
Silur
Kestvus: 443 - 419 mln a tagasi.
Meredes kujunesid rifid, ujusid primitiivsed kalad.
Taimestik, nüüd ka loomastik jätkab maismaale asustust. Varased maismaataimed väikesed, lihtsad, kasvasid niisketel aladel. -
419 BCE
Devon
Kestvus: 419 - 359 mln a tagasi.
Esimesed metsad, kahepaiksed.
Tippkiskjad nagu rüükalad ja vihtuimsed. Meredes rikkalik põhjaelustik - suurte riffide ehitus šelfimerede äärealadel. -
359 BCE
Karbon
Kestvus: 359 - 299 mln a tagasi. Rohkelt tekkis kivisütt. (Sellest tulenevalt ka ajastu nimetus.) Võimsad metsad - hiiglaslikud puukujulised eellased. Esimesed roomajad, rohkesti lülijalgseid, osal putukatel tekkis lennuvõime. -
299 BCE
Perm
Kestvus: 299 - 252 mln a tagasi.
Tekkib hiidmanner Pangaea - karmi kliimaga kuiv kõrb. Maismaal valitsevad roomajad, kes suudavad tingimustes elada. Paljasseemnetaimed. Luukalad.
Ajastu lõpp: suur väljasuremine (95% liikidest) -
252 BCE
Triias
Kestvus: 252 - 201 mln a tagasi.
Liigivaesus. ~10 mln a, et taastuda. Esimesed dinosaurused, imetajad. Dinosauruste osakaal suureneb peale järjekordset väljasuremist. Meredes suurenes ammoniitide ja karpide osakaal. -
Period: 252 BCE to 66 BCE
Mesosoikum ehk keskaegkond
-
201 BCE
Juura
Kestvus: 201 - 145 mln a tagasi.
Maismaa kaetud paljasseemnetaimedest koosneva metsaga.
Esimesed linud, krokodillid, kilpkonnad.
Esikohal dinosaurused, imetajad, kahepaiksed, roomajad. -
145 BCE
Kriit
Kestvus: 145 - 66 mln a tagasi.
Esimesed õistaimed, mesilased. Uued imetaja- ja linnuliigid.
Ajastu lõpp: massiline väljasuremine (arvatavasti) meteoriidiplahvatuse tõttu. -
66 BCE
Paleogeen
Kestvus: 66 - 23 mln aastat tagasi.
Algab lindude ja imetajate kiire evolutsioon. Esimesed primaadid, jänesed, kassid.
Algab sooja, niiske kliimaga, aja jooksul kliima jaheneb.
Ulatuslikud rohumaad. -
Period: 66 BCE to 1 BCE
Kainosoikum ehk uusaegkond
-
23 BCE
Neogeen
Kestvus: 23-2,5 mln a tagasi.
Levima hakkavad maod, konnad, laululinnud, rotid, hiired. Tänapäevased imetajad, linnud. Inimeste eellased - hominiidid.
Kliima jahenes, korduvad jäätumised. -
2 BCE
Kvaternaar
Kestvus: alates 2,5 mln a tagasi.
Perekond Homo esindajad -> evolutsiooni käigus tekib Homo sapiens.
Surevad välja paljud imetaja- ning linnuliigid, (arvatavasti inimmõju tõttu.)