-
4600 BCE
Hadaikum
Kestus: 4,6-4 mld aastat tagasi. Kivimeid leitud Gröönimaalt Kanadast ja Austraaliast. Vulkaaniliselt aktiivne, meteoriidisajud. Kujunesid litosfäär, atmosfäär ja hüdrosfäär. -
Period: 4600 BCE to 4000 BCE
Hadaikum
-
4500 BCE
Kuu teke
Umbes 100 mln aastat pärast Maa moodustamist põrkas meie planeet kokku suure taevakehaga, mille tagajärjel tekkis Maa kaaslane Kuu. -
4000 BCE
Arhaikum
Kestus: 4-2,5 mld aastat tagasi. Arhaikumi meredes arenesid algelised eluvormid. Arhaikumi ladestutest on pärit vanimad leitud stromatoliidid. Paljudes stromatoliitides on säilinud ka bakterifossiile. -
Period: 4000 BCE to 2500 BCE
Arhaikum
-
3500 BCE
Elu teke
Arenesid algelised eluvormid. Stromatoliitide (bakterite ja teiste mikroorganismide toimel moodustunud kivimite) esinemine kivimites. -
2500 BCE
Proterosoikum
Kestus: 2,5 mld - 542 mln aastat tagasi. Tänu fotosünteesivate tsüanobakterite elutegevusele suurenes atmosfääris ja ookeanide pinnakihis hapnikusisaldus. Proterosoikumis toimus mitu suurt jäätumist, mil Maa oli ulatuslikult jääga kaetud. -
Period: 2500 BCE to 542 BCE
Proterosoikum
-
2400 BCE
Esimene jääaeg
Varaseimat jääaega kutsuti Hurooniaks, mis algas 2,4 miljardit aastat tagasi. Huroonia jääaja põhjustas järsk hapniku määra tõus ja metaani määra langus atmosfääris. -
1200 BCE
Rodinia
Rodinia oli kunagine hiiglaslik manner. See tekkis 1,2–1,1 miljardit aastat tagasi, mitme algelise mandri kokkupõrkel Lauraasiaga. Rodinia oli kõige ulatuslikum umbes miljard aastat tagasi. Rodinia hakkas lagunema krüogeeni perioodil umbes 750 miljonit aastat tagasi. Rodinia oli kogu oma eksisteerimise aja viljatu manner, sest taimi siis ei eksisteerinud ja elu oli peamiselt üherakuline. Arvatakse, et selle aja jooksul arenesid välja mitmerakulised organismid, mis olid siiski primitiivsed. -
900 BCE
Mitmerakulise elu teke
On ebaselge, kuidas või miks see täpselt juhtus, kuid üks võimalus on see, et üherakulised organismid läbivad faasi, mis sarnaneb tänapäevaste koanoflagellaatidele: üherakulised olendid, kes mõnikord moodustavad paljudest isenditest koosnevaid kolooniaid. Kõigist teadaolevatest üherakulistest organismidest on need üherakulised kõige tihedamalt seotud mitmerakuliste loomadega -
542 BCE
Kambrium
Kestus: 542-485 mln aastat tagasi. Kambriumis tekkisid kõik peamised organismide ehitustüübid, mis eksisteerivad ka tänapäeval, samuti suurem osa tänapäevastest loomahõimkondadest. Tekkisid ka esimesed kalad. Seda väga kiiret evolutsiooni tuntakse Kambriumi plahvatuse nime all. -
Period: 542 BCE to 1 CE
Fanerosoikum
-
Period: 542 BCE to 252 BCE
Paleosoikum
-
510 BCE
Gondwana
Gondwana on hiidmanner, mis eksisteeris paleosoikumis ja mesosoikumis perioodil umbes 510 kuni 180 mln. aastat tagasi. Suure osa sellest ajast oli ta Pangea osa. Gondwana moodustasid tänapäeva Antarktis, Austraalia, Lõuna-Ameerika, Madagaskar, Uus-Meremaa, Aafrika ning Araabia poolsaar. Gondwana moodustus, kui hiidmanner Pangaea lagunes Lauraasiaks ja Gondwanaks. Nime "Gondwana" pakkus välja geoloog Eduard Suess. Nimi on võetud India idaosa Gondwana piirkonna järgi. -
485 BCE
Ordoviitsium
Kestus: 485-443 mln aastat tagasi. Soojades troopikameredes elas rikkalik elustik. Ilmusid esimesed maismaataimed. Kliima oli valdavalt soe, kuid ajastu lõpul toimus kliima kiire jahenemine, mis lõppes jääajaga. Selle tagajärjena toimus mereelustikku massiline väljasuremine. -
450 BCE
Ordoviitsiumi lõpu väljasuremine
Väljasuremine algas 450 mln aastat tagasi. Tegemist oli ka teise kõige suurema väljasuremisega, mis jääb alla ainult permi ajastu väljasuremissündmusele. Väljasuremise käigus hävis rohkem kui 60% meres esinenud selgrootutest. Peamiselt kannatasid karpide, käsijalgsete, korallide ja okasnahksete sugukonnad. Ordoviitsiumi lõpu väljasuremise põhjuseks peetakse hiidmandri Gondwana liikumist lõunapoolusele, millega kaasnes globaalne jahenemine, mandrijäätumine ja maailmamere veetaseme alanemine. -
443 BCE
Silur
Kestus: 443-419 mln aastat tagasi. Siluri ajastu soojades meredes kujunesid käsnade, korallide ja lubivetikate ehitatud rifid, ujusid primitiivsed kalad. Siluri ajastul jätkasid taimed maismaa asustamist. Maismaad hakkasid asustama ka loomad. -
419 BCE
Devon
Kestus: 419-359 mln aastat tagasi. Troopikameredes elas rikkalik põhjaelustik. Paljud kalad kasvasid väga suureks ning olid tolleaegsed tippkiskjad. Tekkisid esimesed metsad ja kahepaiksed. -
397 BCE
Neljajalgsete loomade teke
Esimesed neljajalgsed kujunesid välja madalates mageveekogudes. Nad olid kahepaiksete, roomajate, imetajate ja lindude aluspanijaks. -
359 BCE
Karbon
Kestus: 359-300 aastat tagasi. Karbonis katsid maismaad võimsad metsad. Üleujutatavatel aladel kasvanud metsade surnud puidust kujunesid kivisöelademed. Maismaal elas rohkesti lülijalgeid, osal putukatel tekkis lennuvõime. Maismaale ilmusid esimesed roomajad. -
300 BCE
Perm
Kestus: 300-250 mln aastat tagasi. Permi ajastul tekkis hiidmanner Pangaea, mida ümbrites hiiglaslik Panthalassa ookean. Hiidmandri siseala oli kaetud kuiva kõrbega, kus valitses karm kliima. Maismaaloomastikus olid ülekaalus roomajad, kes suutsid sellistes tingimustes elada. Taimestikus suurenes paljasseemnetaimede, meres aga luukalade osakaal. Sel ajastul toimus Maa suurim väljasuremine, mille tulemusena kadus 95% kõigist Maad asustanud liikidest. -
300 BCE
Pangaea
Pangaea oli ligikaudu 300–200 miljonit aastat tagasi eksisteerinud hiidmanner, mis sisaldas kõiki tänapäeva mandreid. Pangaea lagunemise tagajärjel tekkisid Gondwana ning Lauraasia. Gondwana ja Lauraasia edasise lagunemise tagajärjel tekkisid tänapäevased mandrid ning mandrilise maakoorega saared. Pangaead ümbritses Panthalassa ookean, mille tänapäevane järeltulija on Vaikne ookean. Nimi "Pangaea" pärineb Alfred Wegenerilt. -
Period: 252 BCE to 66 BCE
Mesosoikum
-
251 BCE
Permi väljasuremine
Permi periood lõpeb Maa ajaloo suurima massilise väljasuremisega. Ökosüsteemi taastumisel tulevad dinosaurused domineerima. Imetajate esivanemad jäävad ellu väikeste öiste olenditena. Ookeanides arenevad umbes sel ajal ammoniidid. Mitmed roomajate rühmad koloniseerivad meresid, arenedes dinosauruste ajastu suurteks mereroomajateks. -
250 BCE
Triias
Kestus: 250-200 mln aastat tagasi. Elustik oli üsna liigivaene liikide massilise väljasuremise tõttu ning võttis 10mln aastat aega elustiku taastumiseks. Ilmusid esimesed dinosaurused ning veel ühe väljasuremise tagajärjel muutusid nad domineerivaks loomarühmaks maismaal. Ilmusid esimesed imetajad, meredes suurenes ammoniitide ja karpide osakaal. -
200 BCE
Juura
Kestus: 200-145 mln aastat tagasi. Ilmusid esimesed linnud, krokodillid ja kilpkonnad. Ookeanides elas rohkelt merelisi roomajaid. Elasid ka tänapäevast tüüpi kalad. Suur osa maismaast oli kaetud tiheda paljasseemnetaimemetsadega. -
180 BCE
Imetajate lahknemine
Imetajad jagunevad munevateks ja sünntivateks. -
145 BCE
Kriit
Ilmusid esimesed õistaimed, mis hakkasid domineerima maismaataimestikus. Valitsesid dinosaurused, arenesid uued imetaja- ja linnuliigid. Väljasuremisel hävisid dinosaurused, paljud merelised roomajad jt. Tõenäoliselt oli väljasuremise põhjuseks meteoriidiplahvatus. -
66 BCE
Paleogeen
Kestus: 66-23 mln aastat tagasi. Ajastut iseloomustab dinosauruste ja teiste hiidroomajate
väljasuremine ja lindude ja imetajate kiire evolutsioon. Enamik imetajaid elas maismaal, kuid vaalade eellased asusid elama meredesse. Ilmusid esimesed primaadid. Kliima oli soe ja niiske, troopilised metsad kasvasid ka suurtel laiuskraadidel. Kliima jahenemisel muutusid valdavaks heitlehelised taimed. Kujunesid ulatuslikud rohumaad, mis asendasid seniseid metsi. -
Period: 66 BCE to 1 CE
Kainosoikum
-
23 BCE
Neogeen
Kestus: 23-2 mln aastat tagasi. Mandrite geograafia ning loomastiku ja taimestiku põhijooned omandasid tänapäevase ilme. Laiemalt hakkasid levima maod, konnad laululinnud, rotid ja hiired. Kujunesid välja tänapäevased imetajad ja linnud. Aafrikas ilmusid varased hominiidid. Perioodil toimus korduvaid jäätumisi. Poolustel kujunes jääkate. -
3 BCE
Australopiteekus
Esimene inimese liike, millest arenesid välja rohkem arenenumad Homo Habilis ning lõpuks Homo Sapiens. -
2 BCE
Kvaternaar
Kestus: 2 mln aastat tagasi kuni tänapäev. Ilmusid inimese vahetud eellased, mille evolutsioon on viinud tänapäevase inimese Homo Sapiensi tekkimiseni. Perioodil suri välja palju imetaja- ja linnuliike. Välasuremise üheks põhjuseks on inimeste kasvav mõju elustikule.