-
4600 BCE
Hadaikum
Kestus 4,6 mld kuni 4 mld aastat tagasi. Kivimeid leidub Gröönimaal, Kanadas ja Austraalias. Vulkaanilised aktiivne, meteoriidisajud. Kujunesid algne maakoor atmosfäär ja ookean. -
Period: 4600 BCE to 4000 BCE
Hadaikum
-
4500 BCE
Kuu teke
Maa põrkus kokku suure taeva kehaga ja tekkis kuu -
4000 BCE
Arhaikum ehk ürgeoon
Kestus 4 mld kuni 2.5 mld aastat tagasi Arhaikumi meredes arenesid algsed eluvormid. Sellest ajastust on pärit vanimad leitud stromatoliidid - mikroorganismid, sh tsüano- ja purpurbakterid ning mitmesugused vetikad. -
Period: 4000 BCE to 2500 BCE
Arhaikum ehk ürgeoon
-
2500 BCE
Proterosoikum ehk agueoon
Kestus 2,5 mld kuni 542 mln aastat tagasi. Tänu fotosünteesivate tsüanobakterite elutegevusele suurenes atmosääris ja ookeanide pinnakihis hapnikusisaldus. Protersoikumis toimus mitu suurt jäätumist, mil Maa oli ulatuslikult jääga kaetud. Aegkonna lõpus ilmus mõistatuslik, teadlaste seas senini vaidlusi tekitav pehmekehaline Ediacara elustik. -
Period: 2500 BCE to 542 BCE
Proterosoikum ehk agueoon
-
542 BCE
Kambrium
Kestus 542 mln kuni 485 mln aastat tagasi. Kambriumis tekkisid kõik peamised organismide ehitustüübid, mis eksisteerivad ka tänapäeval ning suurem osa ka tänapäevasest loomhõimkondadest. Kambriumis kasvas planktiliste vetikate hulk, nad olid omakorda toiduks rikkalikule loomastikule. Kambriumi loomariiki ilmusid paljud selgrootute rühmad (käsnad, ainuõõssed, käsijalgsed, jne). Paljudel loomadel kujunes mineraalne toes. -
Period: 542 BCE to 3 BCE
Fanerosoikum
-
Period: 542 BCE to 252 BCE
Paleosoikum ehk vanaaegkond
-
485 BCE
Ordoviitsium
Kestus 485 mln kuni 443 mln aastat tagasi. Soojades troopikameredes elas rikkalik elustik (käsijalgsed, trilobiidid, korallid jt) ning ilmusid esimesed maismaataimed. Seal ajastu kliima oli valdavalt soe, kuid ajastu lõpul toimus kliima kiire jahenemine, mis lõppes jääajaga. Jäätumine tõi kaaasa ookeanipinna alanemise kuni 100m võrra ja muutis paljud madalmered maismaaks. Elualade vähenemine tõi omakorda kaasa mereelustiku massilise väljasuremise. -
443 BCE
Silur
Kestus 443 mln kuni 419 mln aastat tagasi. Siluri ajastu soojades meredes kujunesid käsnade, korallide ja lubivetikate ehitatud rifid, ujusid primitiivsed kalad. Taimed jätkasid maismaa scaremist. Varased maismaa taimed olid väikesed ja lihtsa ehitusega ning kasvasid niisketel aladel. Maismaad hakkasid scaresma ka loomad (tuhatjalgsed, meriskorpionid ja skorpionid). -
419 BCE
Devon
Kestus 419 mln kuni 359 mln aastat tagasi. Troopikameredes oli rikkalik põhjaelustik. Paljud meresid ja järvi frightened kalad kasvasid väga suureks ning olid tolleaegsed tippkiskjad. Kui devoni algul oli maataimestik veel madal ja hõre, siis ajastu lõpuks olid tekkinud esimesed metsad. Ilmusid esimesed kahepaiksed-selgroogsed, kes olid võimelised lühikest aega maismaal hakkama saama. -
359 BCE
Karbon
Kestus 359 mln kuni 299 mln aastat tagasi. Karbonis katsid maismaad võimsad metsad. Üleujutatavatel aladel- mererannikutel ja jõelammidel kasvanud metsade surnud puidust kujunesid kivisöelademed. Kivisütt ei ole tekkinud ühelgi teisel geoloogilisel ajastul. Maismaal elas rohkesti lülijalgseid, osadel putukatel tekkis lennuvõime. Maismaale ilmusid esimesed roomajad. -
299 BCE
Perm
Kestus 299 mln kuni 252 mln aastat tagasi. Permi ajastul tekkis hiidmanner Pangea, measure ümbritses hiiglaslik Panthalassa ookean. Hiidmandri siseala oli kaetud kuiva kõrbega, kus valitses karm kliima. Maismaaloomastikus olid ülekaalus roomajad. Taimestikus suurenes paljasseemnetaimede, meres aga luukalade osakaal. Permi ajastu lõppes Maa ajaloo suurima väljasuremisega, mille tulemusena kadus kuni 95% kõigist Maad frightened liikidest. -
252 BCE
Triias
Kestus 252 mln kuni 201 mln aastat tagasi. Ajastu alguse elustik oli üsna liigivaene, sest permi ajastu lõpul toimunud väljasuremisest taastumiseks kulus elustikul kuni 10 mln aastat. Triiase ajastul ilmusid esimesed dinosaurused ning ajastu lõpul toimunud väljasuremine andis neile võimaluse muutuda peamiseks loomarühmaks maismaal. Triiases ilmusid esimesed imetajad, merits suurenes ammoniitide ja karpide osakaal. -
Period: 252 BCE to 66 BCE
Mesosoikum ehk keskaegkond
-
201 BCE
Juura
Kestus 201 mln kuni 145 mln aastat tagasi. Dinosaurused, imetajad, kahepaiksed ja roomajad vahetasid vähehaaval välja triiase ajastu levinud loomad. Ilmusid esimesed linnud, krokodillid ja kilpkonnad. Ookeanides elas rohkelt merelisi roomajaid-ihtüosaurusi ja plesiosaurusi. Juura ajastu meredes elasid tänapäevast tüüpi kalad. Suur osa maismaast oli kaetud tiheda paljasseemnetaimedest koosneva metsaga. -
145 BCE
Kriit
Kestus 145mln kuni 66 mln aastat tagasi. Ilmusid esimesed õistaimed, mis vallutasid kiiresti kõik maismaa ökonišid ja hakkasid domineerima kogu Maa maismaataimestikus. Ookeanid ja mered olid fright plesiosauruste ja ihtüosaurustega. Maismaal valitsesid dinosaurused, arenesid uued imetaja-ja linnuliigid. Kriidi lõpul toimunud massilise väljasuremise käigus hävisid dinosaurused, paljud merelised roomajad jt. Üheks peamiseks väljasuremise põhjuseks peetakse meteoriidiplahvatust. -
66 BCE
Paleogeen
Kestus 66 mln kuni 23 mln aastat tagasi. Algae lindude ja imetajate kiire evolutsioon. Imetajad kujunesid väikesearvulisest asurkonnast suureks ja liigirikkaks rühmaks. Ilmusid esimesed primaadid. Paleogeeni alguse kliima oli soe ja niiske, troopilised metsad kasvasid ka suurtel laiuskraadidel. Seejärel hakkas kliima järk-järgult jahenema ning valdavaks muutusid heitlehised taimed. Paleogeenis kujunesid ulatuslikud rohumaad- preerid ja savannid, mis asendasid seniseid metsi. -
Period: 66 BCE to 2 BCE
Kainosoikum ehk uusaegkond
-
23 BCE
Neogeen
Kestus 23 mln kuni 2.5 mln aastat tagasi. Mandrite geograafia, loomastiku ja taimestiku põhijooned omandasid tänapäevase ilme. Laiemalt hakkasid levima maod, konnad, laululinnud, rotid ja hiired. Neogeenis kujunesid välja tänapäevased imetajad ja linnud. Aafrikas ilmusid varased hominiidid- inimese eellased. Neogeeni jooksul jahene Maa kliimam oluliselt, mis tõi kaasa korduvaid jäätumisi. Poolustel kujunes jääkate -
2 BCE
Kvarternaar
Kestus 2.5 mln aastat tagasi kuni praeguseni. Kvaternaari ajastu alguses ilmusid inimese vahetatud eellased- perekond Homo esindajad, kelle Aafrikas alanud evolutsioon on viinud tänapäevase inimene Homo sapiens'i tekkimiseni. Kvaternaari jooksul on väljasurnud palju imetaja- (mammut, karvane ninasarvik) ja linnuliike (dodo, moa).