-
4600 BCE
Hadaikum
Kestus 4,6 kuni 4 mld aastat tagasi. Sellest perioodist pärit kivimeid võib leida Gröönimaal , Kanaadas ja Austraalias. Vulkaaniliselt väga aktiivne, Maad tabavad meteoriidisajud . Perioodi lõul kujuneb algne maakoor, atmosfäär ja ookean. -
4600 BCE
Maa teke
-
Period: 4600 BCE to 4000 BCE
Hadaikum
-
4500 BCE
Kuu teke
Maa põrkas kokku taevakehaga ja moodustus Maa kaaslane Kuu. -
4000 BCE
Arhaikum ehk ürgeoon
Kestus 4 kuni 2,5 mld
Meredes arenesid algelised eluvormid. Arhaikumi ladustustest on pärit vanimad leitud stromatoliidid- mikroorganismide, tsüano-ja purpurbakterite ning mitmesuguste vetikate toimel kujunenud kihilised moodustised. Sellest ajavahemikust pärinevad ka vanimad tõendid mikroobse elu olemasolu kohta. -
Period: 4000 BCE to 2500 BCE
Arhaikum ehk ürgeoon
-
2500 BCE
Proterosokium ehk agueoon
Kestus 2500 kuni 542mln aastat tagasi. Fotosünteesivate tsüanobakterite elutegevusega suurenes atmosfääris ja ookeanide pinnakihis hapnikusisaldus. Toimus mitu suurt jäätumist, mil Maa oli suurelt jääga kaetud. Tekkis uus Ediacara elustik, mille hulka võis kuuluda tänapäevaste rühmade esindajad kui ka nüüdseks välja surnud organismirühmi. -
Period: 2500 BCE to 542 BCE
Proterosokium ehk agueoon
-
542 BCE
Fanerosokium
Troopikameredes elas rikkalik elustik: käsijalgsed, trilobiidid, korallid jt. Ilmusid esimesed maismaataimed. Kliima oli ordoviitsiumi ajal enamasti soe, aga ajastu lõpul toimus kiire kliima jahenemine, mis lõppes jääajaga. Jäätumise tõttu alanes ookeanipinnd, mis muutis madalmered kuivaks, millega kaasnes massiline mereelustiku väljasuremine. -
542 BCE
Kambrium
Kestus 542-485mln a. tagasi. Tekkisid peamised organismide ehitustüübid, mis eksisteerivad ka tänapäeval, samuti suurem osa tänapäevasest loomahõimkondadest. Seda kiiret evolutsiooni nim. kambriumi plahvatuseks. Kasvas planktiliste vetikate hulk ning need olid toiduks rikkalikule loomastikule. Loomariiki ilmusid paljud selgrootute rühmad: käsnad, ainuõõssed, käsijalgsed, lülijalgsed ja limused. -
Period: 542 BCE to 1 BCE
Fanerosokium
-
Period: 542 BCE to 252 BCE
Paleosokium ehk vanaaegkond
-
485 BCE
Ordoviitsium
Kestus 485 kuni 443mld a. tagasi. Soojades troopikameredes elas rikkalik elustik: käsijalgsed, trilobiidid, korallid. Ilmusid esimesed maismaataimed. Kliima oli valdavalt soe, kuid ajastu lõppes jääajaga. Jäätumine tõi kaasa ookeanipinna alanemise kuni 100m võrra ja muutis paljud madalmered kuivaks maismaaks. See tõi kaasa mereelustike massilise väljasuremise. -
443 BCE
Silur
Kestus 443 kuni 419mln a. tagasi. Soojades meredes kujunesid käsnade, korallide ja lubivetikate ehitatud rifid, ujusid primitiivsed kalad. Taimed jätkasid maismaa asustamist. Varased maismaataimed olid väikesed ja lihtsa ehitusega ning kasvasid niisketel aladel. Tekkisid ka esimesed maismaaloomad: tuhatjalgsed, meriskorpionid ja skorpionid. -
419 BCE
Devon
Kestis 419 kuni 359mln a. tagasi. Troopikameredes rikkalik põhjaelustik: käsijalgsed, okasnahksed ja trilobiidid. Šelfimerede äärealadel ehitasid korallid, kihtpoorsed ja lubivetikad suuri riffe. Tippkiskjateks rüükalad ja vihtuimsed, kes kasvasid väga suureks. Ilmusid esimesed kahepaiksed- selgroogsed, kes olid võimelised lühikest aega ka maismaal hakkama saama. Ajastu lõpuks tekkisid esimesed metsad. -
359 BCE
Karbon
Kestis 359 kuni 299mln a. tagasi. Maismaad katsid võimsad metsad, kus kasvasid tänapäeva osjade, koldade ja sõnajalgade hiigelsuured puukujulised eellased. Üleujutatavatel aladel, mererannikutel ja jõelammidel, kasvanud metsade surnud puidust kujunesid kivisöelademed. Maismaal elasid esimesed roomajad ning mõndadel putukatel tekkis lennuvõime. -
299 BCE
Perm
Kestis 299 kuni 252mln a. tagasi. Tekkis hiidmanner Pangaea, mida ümbritses hiiglaslik Panthalassa ookean. Hiidmandri siseala kaetud kuiva kõrbega, kus karm kliima. Ülekaalus olid roomajad, kellele sobis selline kliima. Suurenes paljasseemnetaimede osakaal ning meredes luukalade osakaal. Ajastu lõppes Maa ajaloo suurima väljasuremisega, mille tulemusena kadus kuni 95% Maal asustanud liikidest. -
252 BCE
Triias
Kestis 252 kuni 201mln a.t tagasi. Elustik oli üsna liigivaene. Ilmusid esimesed dinosaurused, kes peale ajastu lõpul toimunud väljasuremist muutusid peamiseks loomarühmaks maismaal. Ilmusid esimesed imetajad. Meredes suurenes ammoniitide ja karpide osakaal. -
Period: 252 BCE to 66 BCE
Mesosoikum ehk keskaegkond
-
201 BCE
Juura
Kestis 201 kuni 145mln a. tagasi. Triiase ajastul levinud loomad vahetasid välja dinosaurused, imetajad, kahepaiksed ja roomajad. Ilmusid esimesed linnud, krokodillid ja kilpkonnad. Ookeanides palju merelisi roomajaid - ihtüosaurusi ja plesiosaurusi. Meredes elasid juba tänapäevast tüüpi kalad. Suurem osa maismaast kaetud tiheda paljasseemnetaimedest koosneva metsaga. -
145 BCE
Kriit
Kestis 145 kuni 66mln a . tagasi. Ilmusid esimesed õistaimed, mis domineerisid Maa maismaataimestikku. Ookeanid ja mered olid asustatud plesiosauruste ja ihtüosaurustega, rudistididega. Maismaad vallutasid dinosaurused, arenesid uued imetaja- ja linnuliigid. Massilise väljasuremise tagajärjena hävisid dinosaurused ja paljud merelised roomajad. Väljasuremise põhjuseks peetakse meteoriidiplahvatust -
66 BCE
Paleogeen
Kestis 66 kuni 23mln a. tagasi. Lindude ja imetajate kiire evolutsioon. Enamik imetajaid maismaal, vaalade ellased asusid elama meredesse. Ilmusid esimesed primaadid. Alguse poole oli kliima soe ja niiske kuid siis hakkas järk-järgult jahenema ning valdavaks muutusid heitlehised taimed. Kujunesid metsad -
Period: 66 BCE to 1 BCE
Kainosoikum ehk uusaegkond
-
23 BCE
Neogeen
Kestis 23 kuni 2,5mln a. tagasi. Mandrite geograafia, loomastiku ja taimestiku põhijooned omandasid tänapäevase ilme. Levima hakkasid maod, konnad ja laululinnud, rotid ja hiired. Kujunesid välja tänapäevased imetajad ja linnud. Aafrikas ilmusid inimeste eellased. Maa kliima jahenes oluliselt, mis tõi kaasa korduvaid jäätumisi ning poolustel kujunes jääkate. -
2 BCE
Kvaternaar
Kestis 2,5 kuni 1mln a. tagasi. Ajastu alguses ilmusid inimese vahetud eellased- perekond Homo esindajad, kelle Aafrikas alanud evolutsioon on viinud tänapäevase inimese Homo sapiens-i tekkimiseni. Surid välja paljud imetajad ja linnuliigid (mammutid, karvased ninasarvikud, dinosaurused, dodo, moa). Väljasuremist põhjendatakse inimese üha kasvava mõjuga planeedi elustikule.