-
4600 BCE
Hadaikum
Planeedi Maa kujunemine. Vulkaaniliselt aktiivne periood, sagedased meteoriidisajud, kivimeid leidub Gröönimaal, Kanadas ja Austraalias. Perioodi lõpul kujunesid maakoor, atmosfäär ja ookeanid (hüdrosfäär). -
Period: 4600 BCE to 4000 BCE
Hadaikum
-
4500 BCE
Kuu teke
Maa põrkab (ilmselt) kokku suure taevakehaga ja moodustub Kuu. -
4000 BCE
Arhaikum ehk ürgeoon
Meredes arenesid algelised eluvormid ja tekkisid mandrid. Atmosfääris oli hapniku vähe. Arhaikumiaegsed kivimeid leiab Gröönimaalt, Siberist, Kanadast, USAst, Baltimaadest jne. -
Period: 4000 BCE to 2500 BCE
Arhaikum ehk ürgeoon
-
3800 BCE
Elu teke
Elu tekkimisele viitab stromatoliitide esinemine ligi 3,5 miljardi aasta vanustes kivimites. -
3500 BCE
Stromatoliidide tekkimine
Stromatoliit on lubiainest moodustis, mis tekib vees tsüanobakterite või teiste mikroorganismide elutegevuse toimel. Vanimad stromatoliidid on leitud Lääne-Austriaaliast. -
2500 BCE
Proterosoikum ehk agueoon
Tänu fotosünteesivatele tsüanobakterite elutegevusele suurenes atmosfääris ja ookeanide pinnakihis hapnikusisaldus. Toimus mitu suurt jäätumist, mil maapind oli ulatuslikult jääga kaetud. -
Period: 2500 BCE to 542 BCE
Proterosoikum ehk agueoon
-
2100 BCE
Mitmerakuliste organismide teke
-
542 BCE
Kambrium
Tekkisid kõik peamised organismide ehitustüübid, mis eksisteerivad ka tänapäevadel, samuti suurem osa tänapäevastest loomhõimkondadest. Tekkisid esimesed hulkraksed organismid. Enamused mandrid olid kivist pinnaga. Mered olid suhteliselt soojad. -
Period: 542 BCE to 1 BCE
Fanerosoikum
-
Period: 542 BCE to 252 BCE
Palesoikum ehk vanaaegkond
-
530 BCE
Esimesed kalad
Esimestel keelikloomadel arenes välja pealuu ning selgroog, kuid neil polnud lõualuusid. -
485 BCE
Ordoviitsium
Soojades troopikameredes elasid käsijalgsed, trilobiidid, korallid jne. Ilmusid esimesed maismaataimed. Kliima oli valdavalt soe, ajastu lõpul toimus kiire jahenemine. Jäätumine tõi kaasa ookeanipinna alanemise kuni 100 meetri võrra ja muutis palju maailmamerd kuivaks maismaaks. Elualade vähenemine tõi kaasa massiivse väljasuremise. -
470 BCE
Esimesed maismaataimed
Esimesed taimed olid soonteta taimed (puudub juhtkudede süsteem), kellel puudusid sügavad juured. Arenesid rohelistest vetikatest. -
445 BCE
Vanim odasaba fossiil
Varaseimad odasaba fossiilid pärinevad ordoviitsiumi lõpul kujunenud kivimitest. -
443 BCE
Silur
Soojades meredes kujunesid käsnade, korallide ja lubivetikate ehitatud rifid, ujusid primitiivsed kalad. Maismaataimed olid väikesed ja lihtsa ehitusega ning kasvasid niisketel ja üleujutatavatel aladel. Tekkisid esimesed maismaaloomad. -
419 BCE
Devon
Troopikameredes rikkalik põhjaelustik (käsijalgsed, okasnahksed ja trilobiidid). Šelfimerede äärealadel suured rifid. Paljud kalad kasvasid väga suureks. Maismaale tekkisid esimesed metsad. Ilmusid esimesed selgroogsed kahepaiksed. -
380 BCE
Esimesed metsad
Kõrgeimad puud olid üle 8 meetri pikkused. Ülejäänud taimestiku moodustasid enamasti sõnajalalised ja samblad. -
370 BCE
Esimesed kahepaiksed
Selgroogsed, kes olid võimelised lühikest aega ka maismaa peal hakkama saama. -
359 BCE
Karbon
Maismaad katsid võimsad metsad - osjade, koldade ja sõnajalgade hiigelsuured puukujulised eellased. Üleujutatavatel alades kasvanud metsade surnud puidust kujunesid kivisöelademed. Maismaal elas rohkesti lülijalgseid, osadel tekkis ka lennuvõime. Esimesed roomajad. -
345 BCE
Arthropleura
Suurim maismaalülijalgne Maa ajaloos. Pikkus kuni 2,6 meetrit. -
299 BCE
Perm
Tekkis hiidmanner Pangea, mida ümbritseb Panthlassa ookean. Mandri sisealad kaetud kuiva kõrbega. Ülekaalus roomajad. Suurenes paljasseemnetaimede, meredes luukalade, osakaal. Lõppes suurima väljasuremisega Maa ajaloos, kadus kuni 95% kõigist Maad asustanud liikidest. -
252 BCE
Triias
Elustik üsna liigivaene. Ilmusid esimesed dinosaurused. Esimesed imetajad, meredes suurenes ammoniitide ja karpide osakaal. -
Period: 252 BCE to 66 BCE
Mesosoikum ehk keskaegkond
-
243 BCE
Dinosauruste ilmumine
Ajastu lõpul toimunud järjekorde väljasuremine andis neile võimaluse muutuda peamiseks loomarühmaks maismaal. -
210 BCE
Imetajate ilmumine
-
201 BCE
Juura
Esimesed linnud, krokodillid ja kilpkonnad. Ookeanides rohkelt merelisi roomajaid ning tänapäevast tüüpi kalad. Suur osa maismaast kaetud tiheda paljasseemnetaimedest koosneva metsaga. -
150 BCE
Esimesed linnud
Arvatakse, et linnud arenesid välja teropoodide seltsist. -
145 BCE
Kriit
Esimesed õistaimed, mis hakkasid kiiresti domineerima kogu Maa maismaataimestikus. Ookeanid ja mered olid asustatud plesiosauruste ja ihtüosaurustega ning karpidega. Maismaal valitsesid dinosaurused, arenesid ka uued imetajate ning lindude liigid. Kriidi lõpul toimunud massilise väljasuremise käigus hävisid dinosaurused, paljud merelised roomajad jne. -
140 BCE
Esimesed õistaimed
-
100 BCE
Esimesed mesilased
-
66 BCE
Paleogeen
Algas lindude ja imetajate kiire evolutsioon. Enamik imetajaid elas maismaal, kuid vaalade eellased asususid elama meredesse. Ilmusid esimesed primaadid. Alguses oli kliima soe ja niiske, troopilised metsa kasvasid ka suurtel laiuskraadidel. Seejärel hakkas kliima järk-järgult jahenema ning kujunesid ulatuslikud rohumaad, mis asendasid metsi. -
Period: 66 BCE to 1 BCE
Kainosoikum ehk uusaegkond
-
65 BCE
Dinosaruste väljasuremine
Tõenäoliselt surid dinosaurused ning paljud teised liigid välja meteoriidiplahvatuse tõttu. -
40 BCE
Esimesed jäneselised
Arvatakse, et esimesed jäneselised arenesid Aasia aladel. -
23 BCE
Neogeen
Mandrite geograafia, loomastiku ja taimestiku põhijooned omandasid tänapäevase ilme. Laiemalt levisid maod, konnad ja laululinnud ning rotid ja hiired. Aafrikas ilmusid varaseed hominiidid. Maa kliima jahenes oluliselt, mis tõi kaasa korduvaid jäätumisi. Kujunes pooluste jääkate. -
3 BCE
Inimahvide teke
Tekkisid umbes 2,5 miljonit aastat tagasi. -
2 BCE
Kvaternaar
Ilmusid inimese vahetud eellased. Surid välja mammutid ja karvased ninasarvikud ning dodod ja moad. Väljasuremist seostatakse inimese üha kasvava mõjuga planeedi elustikule.