-
4600 BCE
Maa tekkimine
Algab Maa kujunemine, Hadaikumist pärit kivimeid leidub vähe, neid on leitud vähesel määral: Kanadast, Gröönimaalt ja Austraaliast. Vulkaaniliselt aktiivne periood ning Maad tabasid sagedased meteoriidisajud. Hadaikumi lõpuks kujunes algne maakoor, atmosfäär ning moodustusid ookeanid. -
Period: 4600 BCE to 4000 BCE
Hadaikum
-
4500 BCE
Kuu teke
Maa põrkub suure taevakehaga, mille tagajärjel tekkis Maa kaaslane Kuu. -
4000 BCE
Arhaikum
Arhaikumi meredes arenesid algsed eluvormid. Ladestusid vanimad leitud stromatoliidid, milles on säilinud bakterfossiile. -
Period: 4000 BCE to 2500 BCE
Arhaikum
-
2500 BCE
Proterosoikum
Atmosfääri ja ookeanide pinnakihis suurenes hapnikusisaldus. Agueoonis toimub mitu suurt jäätumist. Selle aegkonna lõpus ilmus pehmekehaline Ediacara elustik nende hulka võisid kuuluda nii tänapäevaste kui ka nüüdseks välja surnud organismirühmade esindajaid. -
Period: 2500 BCE to 542 BCE
Proterosoikum
-
542 BCE
Fanerosoikum
-
542 BCE
Kambrium
Tekkisid kõik peamised organismide ehitustüübid, samuti suurem osa tänapäevastest loomahõimkondadest. Kiirest evolutsiooni tuntakse kambriumi plahvatuse nime all- kasvas planktiliste vetikate hulk, ilmuvad paljud selgrootute rühmad, paljudel loomadel kujunes mineraalne toes ning tugev välisskelett trilobiitidel. Toimus evolutsiooniline võidurelvastumine- saak- ja röövloomade üheaegne evolutsioon. -
Period: 542 BCE to 252 BCE
Paleosoikum
-
485 BCE
Ordoviitsium
Soojades troopikameredes elas rikkalik elustik, ilmusid esimesed maismaa taimed. Ordoviitsiumi lõpus jahenes kliima kiiresti ning ajastu lõppes jääajaga. Ookeanipind alanes ja paljud madalmered kuivasid maismaaks. Elualade vähenemine tõi kaasa mereelustiku massilise väljasuremise. -
443 BCE
Silur
Soojades meredes kujunesid käsnade, korallide ja lubivetikate ehitatud rifid, ujusid primitiivsed kalad. Maismaal jätkus taimede areng- taimed olid väikesed ning lihtsa ehitusega. Maismaad hakkasid asustama ka loomad: tuhatjalgsed, meriskorpiond ja skorpionid. -
419 BCE
Devon
Troopikameredes oli rikkalik põhjaelustik ning šelfimerede äärealadel ehitasid korallid, kihtpoorsed ja lubivetikad suuri riffe. Paljud kalad, näiteks rüükalad ja vihtuimsed kasvasid väga suureseks ning olid tolleagsed tippkiskjad. Suured muutused toimusid ka maismaal- ajastu lõpuks kasvasid madalad ja hõredad taimed metsadeks. Ilmusid esimesed kahepaiksed. -
359 BCE
Karbon
Maismaad katsid võimsad metsad, kus kasvasid osjade, koldade ja sõnajalgade hiigelsuured puukujulised eellased.Üleujutatavatel aladel kasvanud metsade surnud puidust kujunesid kivisöelademed. Maismaal elas rohkesti lülijalgseid, osadel putukatel tekkis lennuvõime. Maismaale ilmusid esimesed roomajad. -
299 BCE
Perm
Tekkis hiidmanner Pangaea, mida ümbritses hiiglaslik Panthalassa ookean. Hiidmandri siseala oli kuiv kõrb, kus valitses karm kliima. Maismaaloomastikus olid ülekaalus roomajad, kes suutsid sellistes tingimustes elada. Permi ajastu taimestikus suurenes paljasseemnetaimede arvukus, meredes luukalade osakaal. Perm lõppes Maa ajaloo suurima väljasuremisega,kadus 95% kõigist Maad asustanud liikidest. -
252 BCE
Triaas
Ajastu alguse elustik oli üsna liigivaene, sest permi ajastu lõpu väljasuremise taastumiseks kulus elustikul kuni 10 miljonit aastat. Triaase ajastul ilmusid esimesed dinosaurused ning ajastu lõpul toimunud väljasuremine andis neile võimaluse muutuda peamiseks loomarühmaks maismaa. Triiases ilmusid esimesed imetajad ning meredes suurenes ammoniitide ja karpide osakaal -
Period: 252 BCE to 66 BCE
Mesosoikum
-
201 BCE
Juura
Triiase ajastul levinud loomad vahetati vähehaaval dinosauruste, imetajate, kahepaiksete ja roomajate välja. Ilmusid esimesed linnud, krokodillid ja kilpkonnad. Ookeanides elas rohkelt merelisi roomajaid. Juura ajastu meredes elasid juba tänapäevast tüüpi kalad. Suur osa maismaast oli kaetud paljasseemnetaimedest koosneva metsaga -
145 BCE
Kriit
Ilmusid esimesed õistaimed, mis hakkasid kiiresti domineerima kogu Maa maismaataimestikus. Ookeanides ja meredes elutsesid plesiosaurused ja ihtüosaurused ning rudistid. Maismaal valitsesid dinosaurused, arenesid uued imetaja- ja linnuliigid. Kriidi ajastu lõpus toimus massiline väljasuremine- hävisid dinosaurused, paljud merelised roomajad.Väljasuremise üheks peamiseks põhjuseks peetakse meteoriidiplahvatust. -
66 BCE
Paleogeen
Paleogeenis algas lindude ja imetajate kiire evolutsioon. Imetajatest kujunes suur ja liigirikas rühm. Enamik imetajaid asus maismaal, vaid vaalade eellased elasid meredes. Ilmusid esimesed primaadid. Paleogeeni alguse kliima oli soe ja niiske, seejärel kliima järk- järgult jahenema, troopilised metsad vahetusid heitlehiste taimedega. Metsasid hakkasid asendama ulatusliku rohumaad- preeriad ja savannid. -
Period: 66 BCE to 1 BCE
Kainosoikum
-
23 BCE
Neogeen
Mandrite geograafia, loomastiku ja taimestiku põhijooned omandasid tänapäevase ilme. Levima hakkasid: maod, konnad, laululinnud, rotid ja hiired. Kujunesid välja tänapäevased imetajad ja linnud. Aafrikas ilmusid varased hominiidid- inimese eellasede. Maa kliima jahenes oluliselt, millega kaasnesid korduvad jäätumised. Poolustel kujunes jääkäte. -
3 BCE
Kvaternaar
Ajastu alguses ilmusid inimese vahetud eellased- perekon Homo esindajad, kellest kujunes tänapäevane inimene Homo sapiens.Kvaternaari ajastul suri palju imetaja- ( mammut) ja linnuliike ( dodo).