-
15,000 BCE
Suur Pauk
Suur Pauk toimus u 12-15mld. aastat tagasi. Tegemist on kosmoloogilise teooriga, mis seletab meie universumi algust. teooria kohaselt oli universumi alguses äärmiselt kuum ja tihe punkt, mida nimetatakse singulaarsuseks. Seejärel toimus umbes 13,8 mld. aastat tagasi plahvatuslik paisumine ja seda nimetataksegi Suureks Pauguks. See plahvatuslik paisumine viis universumi kujunemiseni selliseks, nagu me seda tänapäeval teame. -
4600 BCE
Hadaikum
Kestus: 4,6 mld. - 4 mld. Periood oli vulkaaniliselt aktiivne, sagedased meteoriidisajud. Perioodi lõpuks kujunes algne maakoor siis atmosfäär ja ookean. Sellest ajast on säilinud kivimeid vaid Kröönimaal, Kanadas ja Austaalias -
Period: 4600 BCE to 4000 BCE
Hadaikum
-
Period: 4600 BCE to 542 BCE
Eelkambrium
-
4500 BCE
Kuu teke
Kuu tekkis umbes 4,5 miljardit aastat tagasi, kui Maaga põrkas kokku ligikaudu Marsi suurune planeet. Seda planeeti kutsutakse tagasivaates Theiaks. Kokkupõrke tulemusena paiskus sulamagmaks muutunud planeedist välja hulk hõõguvpunast kivimit, mis jäi selle orbiidile tiirlema ja tahanes lõpuks Kuuks. Sellel ajal oli Kuu Maale mitu korda lähemal ning meie planeet pöörles kiiremini. Miljardeid aastaid loodejõude on Kuu kaugust Maast suurendanud ning tänu sellele on viimase pöörlemine aeglustunud. -
4000 BCE
Arhaikum
Kestus: 4mld. - 2,5mld. Meres arenesid algelised eluvormid. Sellest aegkonnast on pärit vanimad leitud stromatiidid (mikroorganismide ning mitmesuguste vetikate toimel kujunenud moodustised). -
Period: 4000 BCE to 2500 BCE
Arhaikum ehk Ürgeoon
-
2500 BCE
Proterosoikum
Kestus 2,5mld. - 542mln. Fotosünteesivate tsüanobakterite elutegevuse tõttu suurenes hapnikusisaldus atmosfääris ja ookeanide pinnakihis. Toimus mitu suurt jäätumist. Aegkonna lõpuks ilmus pehmekehaline nn Ediacara elustik, mill ehulka võisid kuuluda nii tänapäeva rühmade esindajad, kui ka nüüdseks välja surnud organismirühmi. -
Period: 2500 BCE to 542 BCE
Proterosoikum ehk Agueoon
-
542 BCE
Kambrium
Kestus: 542mln. - 485mln. Tekkisid kõik peamised organismide ehitustüübid, mis eksisteerivad tänapäeval ja suurem osa tänapäevastest loomhõimkondadest. Seda väga kiiret evolutsiooni nimetatakse kambriumi plahvatuseks. Kambriumis kasvas planktiliste vetikate hulk; vetikad olid toiduksrikkalikule loomastikule. Kambriumi loomariiki ilmusid üksteise järel paljud selgrootute rühmad, näiteks: käsnad, ainuõõssed, käsijalgsed, lülijalgsed ja limused. Paljudel loomadel kujunes ka mineraalne toes. -
Period: 542 BCE to 1 CE
Franerosoikum
Kestus: 542 mln. aastat tagasi kuni tänapäevani. -
Period: 542 BCE to 252 BCE
Paleosoikum ehk vanaaegkond
-
485 BCE
Ordoviitsium
Kestus: 485mln. - 443mln. Ilmusid esimesed maismaataimed. Soojades troopikameredes elas rikkalik elustik, näiteks: käsijalgsed, trioloobid, korallid jne. Kliima oli valdavalt soe, aga ajastu lõppes kiire jahenemise ja jääajaga. Jäätumine tõi kaasa ookeanipinna alanemise kuni 100m võrra ja muutis paljud madalmered maismaaks. Elualade vähenemine tõi omakorda kaasa mereelustiku massilise väljasuremise. -
443 BCE
Silur
Kestus: 443mln. - 319mln. Siluri ajastul mered soojenesid ja kujunesid käsnade, korallide ja lubjavetikate ehitatud rifid. Ujusid primitiivsed kalad. Esimesed lihtsa ehitusega taimed jätkasid maismaa asustamist. Maismaad hakkasid asustama ka esimesed loomad, näiteks: tuhatjalgsed, meriskorpionid, skorpionid jne. -
419 BCE
Devon
Kestus: 419mln. - 359mln. Troopikameredes elas rikkalik põhjaelustik- käsnjalgsed, okasnahksed ja trilobiidid- ning šelfimerede äärealdel ehitasid korallid, kihtpoorsed ja lubivetikad riffe. Meresid ja järvi asustasid kalad, kellest osad kasvasid väga suureks ja olid tolleaegsed tippkiskjad. Ajastu lõpuks muutus madal ja hõre maismaataimestik esimesteks metsadeks. Ilmusid esimesed ka kahepaiksed - selgroogsed, kes said lühikest aega maismaal hakkama. -
359 BCE
Karbon
Kestus: 359mln. - 299mln. Karbonis katsid maismaad võimsad metsad, kus kasvasid tänapäeva osjade, koldade ja sõnajalgade hiigelsuured puukujulised eellased. Üleujutatavatel aladel - mererannikutel ja jõelammidel kasvanud metsade surnud puidust kujunesid kivisöelademed. Karboni ajastuga võrreldaval hulgal kivisütt ei ole tekkinud ühelgi teisel geoloogilisel ajastul. Maismaal elas palju lühijalgseid, osadel putukatel tekkis lennuvõime. Samuti ilmusid maismaale esimesed roomajad. -
299 BCE
Perm
Kestus: 299mln. - 252mln. Tekkis hiidmanner Pangaea, mida ümbritses Panthalassa ookean. Mandri siseosa oli kaetud kuiva kõrbega, kus valitses karm kliima. Sellistes tingimustes suutsid elada roomajad. Permi taimestikus suurenes paljasseemnetaimede ja luukalade osakaal. Ajastu lõppes Maa ajaloo suurima väljasuremisega, mille tulemusena kadus kuni 95% kõigist maad asustanud liikidest. -
252 BCE
Triias
Kestus: 250mln. - 200mln. Triiase ajastu alguse elustik oli üsna liigivaene, permi ajastu lõpul toimunud väljasuremise tõttu. Taastumiseks kulus elustikul kuni 10 mln aastat. Triiase ajastul ilmusid esimesed dinosaurused ning ajastu lõpul toimunud järjekordne väljasuremine andis neile võimaluse muutuda peamiseks loomarühmaks maismaal. Triiases ilmusid esimesed imetajad, meredes suurenes ammoniitide ja karpide osakaal. -
Period: 252 BCE to 66 BCE
Mesosoikum ehk keskaegkond
-
201 BCE
Juura
Kestus: 201mln. - 145mln. Dinosaurused, imetajad, kahepaiksed ja roomajad vahetasid vähehaaval välja triiase ajastul levinud loomad. Ilmusid esimesed linnud, krokodillid ja kilpkonnad. Ookeanides elas rohkelt merelisi roomajaid. Juura ajastu meredes elasid ka juba tänapäevast tüüpi kalad. Suur osa maismaast oli kaetud tiheda paljasseemnetaimedest kaetud metsaga. -
145 BCE
Kriit
Kestus: 145mln.- 66mln. Ilmusid esimesed õistaimed, mis hakkasid domineerima kogu Maa taimestikus. Ookeanid ja mered olid asustatud plesiosauruste ja ihtüosaurustega, ammoniitide ja rudistidega. Maismaal valitsesid dinosaurused, arenesid uued imetaja- ja linnuliigid. Kriidi lõpul toimunud massilise väljasuremise käigus hävisid dinosaurused, paljud merelised roomajad jne. Üheks peamiseks väljasuremise põhjuseks peetakse meteoriidi plahvatust. -
66 BCE
Palogeen
Kestus: 66mln. - 23mln. Peale dinosauruste ja hiidroomajate väljasuremist algas lindude ja imetajate evolutsioon. Imetajad kujunesid suureks ja liigirikkaks rühmaks, kellest enamus elas maismaal, kuid vaalade eellased asusid meredesse. Ilmusid esimesed primaadid. Ajastu algul sooja ja niiske kliimaga troopilised metsad muutusid kliima jahenemise tõttu preeriateks ja savannideks. -
Period: 66 BCE to 1 BCE
Kainosoikum ehk uusaegkond
-
23 BCE
Neogeen
Kestus: 23mln. - 2,5mln. Mandrite geograafia, samuti loomastiku ja taimestiku põhijooned omandasid tänapäevase ilme. Laiemalt hakkasid levima maod, konnad ja laululinnud, samuti rotid ja hiired. Neogeenis kujunesid välja tänapäevased imetajad ja linnud. Aafrikas ilmusid varased hominiidid-inimese eellased. Neogeeni jooksul jahenes Maa kliima oluliselt, mis tõi kaasa korduvaid jäätumisi ja pooluste jääkatte kujunemise. -
2 BCE
Kvatenaar
Kestus: 2,5mln - 1mln. a tagasi. Kvaternaari ajastu alguses ilmusid inimese vahetud eellased - perekond Homo esindajad, kelle Aafrikas alanud evolutsioon on viinud tänapäevase inimese Homo Sapiensi tekkimiseni. Kvaternaari jooksul on väljasurnud palju imetajaid - (mammut, karvane ninasarvik) ja linnuliike (dodo, moa). Mitmete loomade väljasuremist seostatakse inimese üha kasvava mõjuga planeedi mõjustikule.