-
4600 BCE
Hadaikum
Kestus 4,6 mld kuni 4 mld aastat tagasi. Kivimeid leidub Gröönimaal, Kanadas ja Austraalias. Vulkaaniliselt aktiivne meteoriidisajud. Kujunesid algne maakoor, atmosfäär ja ookean. -
Period: 4600 BCE to 4000 BCE
Hadaikum
-
4500 BCE
Kuu tekkimine
Maa põrkus kokku suure taevakehaga ja tekkis Kuu. -
4000 BCE
Arhaikum ehk ürgeoon
Kestis 4 mld kuni 2,5 mld aastat tagasi. Arhaikumi meredes arenesid algelised eluvormid. Arhaikumi ladestutest on pärit vanimad leitud stromatoliidid, mis on mikroorganismide, tsüano- ja purpurbakterite ning mitmesuguste vetikate toimel kujunenud kihilised moodustised. Paljudes stromatoliitides on säilinud bakterifossiile -
Period: 4000 BCE to 2500 BCE
Arhaikum ehk ürgeoon
-
3800 BCE
Elu teke
Ühisest esivanemast tekkisid bakterid ja arhed. -
2500 BCE
Proterosoikum ehk argueoon
Kestus 2,5 mld kuni 542 mln aastat tagasi. Fotosünteesivad tsüanobakterid tekitavad atmosfääri ja ookeanide pinnakihis hapnikusisalduse suurenemist. -
Period: 2500 BCE to 542 BCE
Proterosoikum ehk argueoon
-
2100 BCE
Mitmerakuliste organismide teke
-
1500 BCE
Eukarüootide areng
Eukarüootide seas evolutsioneerusid nii taimed, seened kui ka hulkraksed loomad. -
542 BCE
Kambrium
Kestus 542 mln kuni 485 mln aastat tagasi. Tekkisid kõik peamised organismide ehitustüübid. Kambriumis kasvas planktiliste vetikate hulk, mis olid omakorda toiduks rikkalikule loomastikule. Sellesse loomariiki ilmusid paljud selgrootute rühmad, näiteks käsnad ja käsijalgsed. Paljudel loomadel kujunes mineraalne toes, näiteks tigudel ja karpidel tekkisid kojad. -
Period: 542 BCE to 1 BCE
Fanerosoikum
-
Period: 542 BCE to 252 BCE
Paleosoikum ehk vanaaegkond
-
530 BCE
Esimesed kalad
-
485 BCE
Ordoviitsium
Kestus 485 mln kuni 443 mln aastat tagasi. Ajastu kliima oli valdavalt soe, kuid ajastu lõpul toimus kliima kiire jahenemine. See lõppes jääajaga, mis tõi kaasa ookeanipinna alanemise kuni 100 m võrra ning muutis madalmered kuivaks maismaaks. Elualade vähenemine põhjustas mereelustiku massilise väljasuremise. -
470 BCE
Esimesed maismaataimed
-
443 BCE
Silur
Kestus 443 mln kuni 419 mln aastat tagasi. Soojades meredes kujunesid rifid, mille ehitasid käsnad, korallid ja lubivetikad. Seal ujusid primitiivsed kalad. Taimed jätkasid maismaa asustamist. Need varased maismaataimed olid väikesed, lihtsa ehitusega ja kasvasid niisketel, sageli üleujutatavatel aladel. Maismaad hakkasid asustama ka loomad. -
419 BCE
Devon
Kestus 419 mln kuni 359 mln aastat tagasi. Troopikameredes elas rikkalik põhjaelustik ning šelfimerede äärealadel ehitasid korallid, kihtpoorsed ja lubivetikad suuri riffe. Kalad asustavad paljud järved ja mered. Ajastu lõpuks tekkisid esimesed metsad. Ilmusid esimesed kahepaiksed. -
380 BCE
Esimesed metsad
-
363 BCE
Esimesed kahepaiksed
-
359 BCE
Karbon
Kestus 359 mln kuni 299 mln aastat tagasi. Maismaad katsid suured metsad, kus kasvasid tänaüäeva osjade, koldade ja sõnajalgade puukujulised eellased. Üleujutavatel aladel kasvanud metsade surnud puidust kujunesid kivisöelademed. Maismaal elas rohkesti lülijalgseid, osal putukatel tekkis ka lennuvõime. Maismaale tekkisid esimesed roomajad. -
299 BCE
Perm
Kestus 299 mln kuni 252 mln aastat tagasi. Ajastul tekkis hiidmanner Pangaea, mida ümbritses Panthalassa ookean. Hiidmandri siseala oli kaetud kuiva kõrbega. Suurenes paljasseemnetaimede arv, meredes tekkis luukalade osakaal ja maismaaloomastikus olid ülekaalus roomajad. Ajastu lõppes Maa ajaloo suurima väljasuremisega, mille tulemusena kadus kuni 95% kõigist Maal elavatest liikidest. -
Period: 252 BCE to 66 BCE
Mesosoikum ehk keskaegkond
-
230 BCE
Dinosauruste ilmumine
-
201 BCE
Juura
Kestus 201 mln kuni 145 aastat tagasi. Dinosaurused, imetajad, kahepaiksed ja roomajad vahetasid vähehaaval välja triiase ajastul levinud loomad. Ilmusid esimesed linnud, kilpkonnad ja krokodillid. Ookeanis elas rohkelt merelisi roomajaid. Suur osa maismaast oli kaetud tiheda paljasseemnetaimedest koosneva metsaga. -
200 BCE
Imetajate ilmumine
-
150 BCE
Esimesed linnud
-
145 BCE
Kriit
Kestus 145 mln kuni 66 mln aastat tagasi. Ajastul ilmusid esimesed õistaimed, mis vallutasid kiiresti maismaa ökonišid ja hakkasid domineerima Maa maismaataimestikus. Ookeanid ja mered olid asustatud plesiosauruste ja ihtüosaurustega ja rudistidega. Maismaal valitsesid dinosaurused ja arenesid uued imetaja- ja linnuliigid. Ajastu lõpul toimunud väljasuremise ajal hukkusid dinosaurused, paljud merelised roomajad ja teised. Seda põhjustas meteoriidiplahvatus. -
130 BCE
Esimesed õistaimed
-
100 BCE
Esimesed mesilased
-
66 BCE
Paleogeen
Kestus 66 mln kuni 23 mln aastat tagasi. Pärast dinosauruste ja teise hiidroomajate väljasuremist algas lindude ja imetajate kiire evolutsioon. Imetajad kujunesid suureks ja liigirikkaks rühmaks. Enamik imetajaid elas maismaal. Ilmusid ka esimesed primaadid. Ajastu alguse kliima oli soe ja niiske ning hakkas järk-järgult jahenema. Kujunesid ulatuslikud rohumaad. -
Period: 66 BCE to 1 BCE
Kainosoikum ehk uusaegkond
-
65 BCE
Dinosauruste väljasuremine
-
45 BCE
Esimesed jänesed
-
23 BCE
Neogeen
Kestus 23 mln kuni 2,5 mln aastat tagasi. Mandrite geograafia ning loomastiku ja taimestiku põhijooned omandasid tänapäevase ilme. Hakkasid levima maod, konnad, laululinnud, rotid ja hiired. Kujunesid välja tänapäevased imetajad ja linnud. Ajastu jooksul jahenes Maa kliima, mis tõi kaasa korduvaid jäätumisi. Poolustel kujunes jääkate. -
16 BCE
Kasside teke
-
3 BCE
Inimahvide teke
-
2 BCE
Mammutite väljasuremine
-
2 BCE
Kvaternaar
Algas 2,5 mln aastat tagasi. Ajastu alguses ilmusid inimese eellased, ehk perekond Homo esindajad. Ajastu jooksul surid välja palju imetaja- ja linnuliike. Mitmete loomade väljasuremist seostatakse inimese üha kasvava mõjuga planeedi elustikule.