-
4600 BCE
Hadaikum
kestvus 4,6 mld kuni 4 mld aastat tagasi. Kivimeid leidub Gröönimaal, Kanadas ja Austraalias. Vulkaaniliselt aktiivne, meteoriidisajud. Kujunesid algne maakoor, atmosfäär ja ookeanid. -
Period: 4600 BCE to 4000 BCE
Hadaikum
-
4500 BCE
Kuu teke
Maa põrkus suure taevakehaga ja tekkis Kuu -
4000 BCE
Arhaikum ehk ürgeoon
Kestvus 4 mld kuni 2,5 mld aastat tagasi. Meredes arenesid algelised eluvormid. Vanimad leitud stromatoliidid- mikroorganismide, sh tsüano- ja purpurbakterite ning mitmesuguste vetikate toimel kujunenud kihilised moodustised. -
Period: 4000 BCE to 2500 BCE
Arhaikum ehk ürgeoon
-
2500 BCE
Proterosoikum ehk agueoon
Kestvus 2,5 mld kuni 0,542 mld aastat tagasi. Tänu fotosünteesivate tsüanobakterite elutegevusele suurenes atmosfääris ja ookeanide pinnakihis hapnikusisaldus.Toimus mitu suurt jäätumist. Aegkonna lõpus ilmus pehmekehaline Ediacara elustik. -
Period: 2500 BCE to 542 BCE
Proterosoikum ehk agueoon
-
542 BCE
Kambrium
Kestvus 542mln kuni 485 mln aastat tagasi. Tekkisid peamised organismide ehitustüübid ja ka suurem osa tänapäeva loomahõimkondadest, seda kiiret evolutsiooni tuntakse kambriumi plahvatuse nime all. Kasvas plankiliste vetikate hulk. Loomariiki ilmusid käsnad, ainuõõssed, käsijalgsed, lülijalgsed ja limused (selgrootud). Paljudel loomadel kujunes mineraalne toes. Tekkis evolutsiooniline võidurelvastumine. -
Period: 542 BCE to 252 BCE
Paleosoikum ehk vanaaegkond
-
Period: 542 BCE to 1 BCE
Fanerosoikum
-
485 BCE
Ordoviitsium
Kestvus 485 mln kuni 443 aastat tagasi. Soojades troopikameredes elas rikkalik elustik: käsijalgsed, trilobiidid, korallid jt. Esimesed maismaataimed. Kliima oli valdavalt soe, ajastu lõpul kliima kiire jahenemine ja ajastu lõppes jääajaga, mistõttu ookeani pind alanes 100 meetri võrra. Paljud madalmered muutusid kuivaks maaks, mis tõi omakorda kaasa mereelustiku massilise väljasuremise. -
443 BCE
Silur
Kestvus 443 mln kuni 419 mln aastat tagasi. Soojades meredes kujunesid käsnade, korallide ja lubjavetikate rifid, ujusid primitiivsed kalad. Taimed jätkasid maismaa asustamist. Taimed olid lihtsa ehitusega ning kasvasid niisketel aladel. Maismaad hakkasid asustama ka loomad, näiteks tuhatjalgsed, meriskorpionid ja skorpionid. -
419 BCE
Devon
Kestvus 419 mln kuni 359 mln aastat tagasi. Troopikameredes elas rikkalik põhjaelustik: käsijalgsed, okasnahksed ja trilobiidid. Šelfimerede äärealadel ehitasid korallid, kihtpoorsed ja lubivetikad suuri riffe. Esimesed metsad ja kahepaiksed. Kalad kasvasid suureks ning olid tolleaegsed tippkiskjad -
359 BCE
Karbon
Kestvus 359 mln kuni 300 mln aastat tagasi. Suured metsad. Üleujutuse tagajärjel tekkinud surnud puidust kujunesid kivisöelademed. Tekkis tohutul hulgal kivisütt. Maismaal elas rohkesti lülijalgseid, osadel putukatel tekkis lennuvõime. Ilmusid esimesed roomajad. -
300 BCE
Perm
Kestvus 300 mln kuni 250 mln aastat tagasi. Tekkis hiidmanner Pangaea, mille sisemanner oli kaetud kuiva kõrbega, kus valitses karm kliima. Maismaaloomastikus olid ülekaalus roomajad. Suurenes paljasseemnetaimede ja meredes luukalade osakaal. Ajastu lõppes suurima Maa väljasuremisega ajaloos, kadus 95% Maad asustanud liikidest. -
Period: 252 BCE to 66 BCE
Mesosoikum ehk keskaegkond
-
250 BCE
Triias
Kestvus 250 mln kuni 200 aastat tagasi. Elustik oli üsna liigivaene. Ilmusid esimesed dinosaurused ning ajastu lõpul toimunud suur väljasuremine andis neile võimaluse muutuda peamiseks loomarühmaks maismaal. Ilmusid esimesed imetajad. Meredes suurenes ammoniitide ja karpide osakaal. -
200 BCE
Juura
Kestvus 200 mln kuni 150 mln aastat tagasi. Dinosaurused, imetajad, kahepaiksed ja roomajad vahetasid ajastul levinud loomad välja. Ilmusid esimesed linnud, krokodillid ja kilpkonnad. Palju merelisi roomajaid ookeanites. Meredes olid juba tänapäeva tüüpi kalad. Suur osa maismaad kattis tihe paljasseemnetaimedest koosnev mets. -
150 BCE
Kriit
Kestvus 150 mln kuni 66 mln aastat tagasi. Esimesed õistaimed, mis hakkasid domineerima kogu Maa maismaataimestikus. Ookeanid ja mered olid asustatud plesiosauruste ja ihtüsaurustega ning karpidega. Maismaad valitsesid dinosaurused, kes hävisid kriidi ajastu lõpul toimunud massilise väljasuremise käigus. Põhjuseks peetakse meteoriidiplahvatust. -
66 BCE
Paleogeen
Kestvus 66 mln kuni 23 mln aastat tagasi. Algas lindude ja imetajate kiire evolutsioon. Ilmusid esimesed primaadid. Alguses oli kliima soe ja niiske, troopilised metsad kasvasid suurtel laiuskraadidel. Seejärel hakkas kliima jahenema ning valdavaks muutusid heitlehelised taimed. Kujunesid ulatuslikud rohumaad-preeriad ja savannid, mis asendasid seniseid metsi. Tekkisid esimesed jänesed ja kassid. -
Period: 66 BCE to 1 BCE
Kainosoikum ehk uusaegkond
-
23 BCE
Neogeen
Kestvus 23 mln kuni 2,5 mln aastat tagasi. Mandrite geograafia, loomastiku ja taimestiku põhijooned omandas tänapäevase ilme. Laiemalt hakkasid levima maod, konnad ja laululinnud, rotid ja hiired. Kujunesid välja tänapäeva linnud ja imetajad. Inimahvide teke Aafrikas. Kliima jahenes oluliselt, mis tõi kaasa korduvaid jäätumisi. Poolustel kujunes jääkate. -
2 BCE
Kvaternaar
2,5 mln kuni tänapäev. Alguses ilmusid inimese vahetud eellased-perekond Homo esindajad. Välja suri palju imetaja- ja linnuliike. Mitmete loomade väljasuremist seostatakse inimese üha kasvava mõjuga planeedi elustikule.