-
4600 BCE
Hadaikum
Hadaikum kestis 4,6mld-4mld aastat tagasi. Kivimeid leidub nii Gröönimaal, Kanadas kui ka Austraalias. Vulkaaniliselt väga aktiivne, meteoriidi sadu. Kujunevad välja algne maakoor, atmosfäär ja hüdrosfäär. -
Period: 4600 BCE to 4000 BCE
Hadaikum
-
4500 BCE
Kuu teke
4,5 mld aastat tagasi põrkas planeet Maa kokku umbes Marsi suuruse taevakehaga Theia, mille tagajärel tekkis Kuu. -
4000 BCE
Arhaikum
Arhaikum ehk ürgeoon kestis 4mld - 2,5mld aastat tagasi. Meredes hakkasid välja arenema algelised eluvormid. Arhaikumi ladestustest on pärit vanimad leitud stromatoliidid- mikroorganismide, sh tsüano- ja purpurbakterite ning mitmesuguste vetikate toimel kujunenud kihilised moodustised. -
Period: 4000 BCE to 2500 BCE
Arhaikum ehk ürgeoon
-
3800 BCE
Elu tekkimine
Maa atmosfääris puudus täielikult osoonikiht, mistõttu pääsesid kahjulikult UV-kiired maa pinnale ning takistasid seal elu tekkimist. Seetõttu sai meie planeedi elu alata ainult vees. Tolleaegseid eluvorme on säilinud vähe, kuna need olid pehmekoelised. Kivistised tekivad enamasti luustiku või kestaga organismidest. -
2500 BCE
Proterosoikum
Proterosoikum kestis 2,5mld - 542mln aastat tagasi. Tänu fotosünteesivate tsüanobakterite elutegevusele suurenes atmosfääris ja ookeanide pinnakihis hapnikusisaldus. Toimus mitu suurt jäätumist, ehk Maa oli mitu korda ulatuslikult jääga kaetud. Aegkonna lõpus ilmus pehmekehaline Ediacara elustik. -
Period: 2500 BCE to 542 BCE
Proterosoikum ehk agueoon
-
542 BCE
Kamrbrium
Kambrium kestis 542mln - 485mln aastat tagasi. Tekkisid kõik peamised organismide ehitustüübid, mis eksisteerivad tänapäeval, samuti suurem osa tänapäevastest loomhõimkondadest. Seda tuntakse kui kambriumi plahvatuse nime all. Kasvas planktiliste vetikate hulk. Ilmusid paljud selgrootute rühmad. Arvatakse, et välisskelett kujunes vastusena röövloomade jõuliste lõugade ja hammaste evolutsioonile. Seda nimetatakse evolutsiooniliseks võidurelvastumiseks. -
Period: 542 BCE to 252 BCE
Paleosoikum ehk vanaaegkond
-
485 BCE
Ordoviitsium
Ordoviitsium kestis 485mln - 443mln aastat tagasi. Soojades troopikameredes elas rikkalik elustik. Ilmusid esimesed maismaataimed. Kliima oli valdavalt soe, kuid ajastu lõpul toimus kliima kiire jahenemine, mis lõppes jääajaga. Selle tõttu alanes ookeanipind kuni 100m võrra ja muutis paljud madalmered kuivaks maismaaks. Sellega kaasnes mereelustiku massiline väljasuremine. -
443 BCE
Silur
Silur kestis 443mln - 419mln aastat tagasi. Ajastu soojades vetes kujunesid käsnade, korallide ja lubivetikate ehitatud riifid ning hakkasid ujuma primitiivsed kalad. Maismaad jätkasid asustamist taimed ning hakkasid nendega ühinesid ka esimesed loomad. Esimeste maismaa loomade hulgas olid tuhatjalgsed, meriskorpionid ja skorpionid. -
419 BCE
Devon
Devon kestis 419mln - 359mln aastat tagasi. Troopikameredes elasid käsijalgsed, okasnahksed ja trilobiidid ning šelfimerede äärealadel ehitasid korallid, kihtpoorsed ja lubivetikad suuri riife. Ajastu lõpuks olid tekkinud esimesed metsad. Ilmusid esimesed kahepaiksed-selgroogsed, kes olid võimelised lühikest aega ka maismaal hakkama saama. -
359 BCE
Karbon
Karbon kestis 359mln - 299mln aastat tagasi. Karboni ajastul katsid maismaad võimsad metsad, kus kasvasid tänapäeva osjade, koldade ja sõnajalgade hiigelsuured puukujulised eellased. Surnud puidust kujunesid kivisöelademed. Karboni ajastuga võrreldaval hulgal kivisütt ei ole tekkinud ühelgi teisel geoloogilisel ajastul. Maismaal elas rohkesti lülijalgseid, osadel putukatel tekkis lennuvõime. Maismaale ilmusid ka esimesed roomajad. -
315 BCE
Esimene roomaja maismaal
Varasem teadaolev roomaja maismaal oli ld. keeles Hylonomus lyelli. Ta oli ka esimene loom, kes teadaolevalt on täielikult kohanenud eluga maismaal. -
299 BCE
Perm
Perm kestis 299mln - 252mln aastat tagasi. Permi ajastul tekkis hiidmanner Pangaea, mida ümbritses hiiglaslik Panthalassa ookean. Hiidmandri siseala oli kaetud kuiva kõrbega, kus valitses karm kliima. Maismaaloomastikus olid ülekaalus roomajad, kes suutsid sellistes tingimustes elada. Taimestikus suurenes paljasseemnetaimede osakaal, meredes aga luukalade osakaal. Ajastu lõppes Maa ajaloo suurima väljasuremisega, mille tulemusena kadus kuni 95% kõigist Maad asustanud liikidest. -
252 BCE
Triias
Triias kestis 252mln - 201mln aastat tagasi. Tänu eelnevale väljasuremisele, oli see ajastu üsna liigivaene. Taastumiseks kulus pea 10 miljonit aastat. Ilmusid esimesed dinosaurused ja imetajad. Ka Triiase ajastu lõppes suure väljasuremisega. -
Period: 252 BCE to 66 BCE
Mesosoikum ehk keskaegkond
-
201 BCE
Juura
Juura kestis 201mln - 145mln aastat tagasi. Ilmusid esimesed linnud, krokodillid ja kilpkonnad. Rohkelt merelisi roomajaid elas ookeanides ning meredes elasid juba tänapäeva tüüpi kalad. Maismaast suur osa oli kaetud tiheda metsaga, mis koosnes paljasseemnetaimedest. Triiase ajastul elanud loomi vahetasid vähehaaval välja dinosaurused, imetajad, kahepaiksed ja roomajad. -
145 BCE
Kriit
Kriit kestis 145mln - 66mln aastat tagasi. Ajastu keskel ilmusid esimesed õistaimed, mis hakkasid domineerima kogu Maa maismaataimestikus. Ookeanid ja mered olid asustatud plesiosauruste ja ihtüosaurustega, ammoniitide ja lehmasarve meenutavate karpidega. Maismaal valitsesid dinosaurused, arenesid uued imetaja- ja linnuliigid. Kriidi ajastu lõpus hävivad dinosaurused, paljud merelised loomad ja teised. Selle põhjuseks peetakse suurt meteoriidiplahvatust. -
125 BCE
Esimesed õistaimed
-
120 BCE
Esimesed mesilased
Mesilased arenesid välja iidsetest herilastest. Nagu mesilased, ehitasid ja kaitsesid need herilased oma pesasid ning kogusid oma järglastele toitu. Kuid kuigi enamik mesilasi toitub nektarist ja õietolmust, olid nende esivanemad lihasööjad. -
66 BCE
Dinosauruste väljasuremine
Tõendid näitavad, et peamine süüdlane dinosauruste väljasuremisel oli asteroidi kokkupõrge. Samuti võisid kaasneda laiaulatuslikke kliimamuutusi põhjustanud vulkaanipursked koos miljonite aastate jooksul toimunud järkjärguliste muutustega Maa kliimas. -
66 BCE
Paleogeen
Paleogeen kestis 66mln - 23mln aastat tagasi. Ajastu algul oli kliima soe ja niiske, kasvasid troopilised metsad ka suurtel laiuskraadidel, hiljem hakkas kliima jahenema. Pärast dinosauruste ja teiste hiidroomajate väljasuremist algas lindude ja imetajate kiire evolutsioon. Imetajad kujunesid suureks ja liigirikkaks rühmaks, enamik imetajatest elas maismaal. Kujunesid ulatuslikud rohumaad - preeriad ja savannid, mis asendasid seniseid metsi. -
Period: 66 BCE to 1 CE
Kainosoikum ehk uusaeg
-
23 BCE
Neogeen
Neogeen kestis 23mln - 2mln aastat tagasi. Mandrite geograafia, samuti loomastiku ja taimestiku põhijooned omandasid tänapäevase ilme. Hakkasid laiemalt levima maod, laululinnud, konnad ning rotid ja hiired. Kujunesid välja tänapäevased imetajad. Aafrikas ilmusid varased homoniidid - inimese eellased. Maa kliima jahenes oluliselt, mille tõttu toimusid korduvad jäätumised. Poolustel kujunes jääkate. -
2 BCE
Esimesed inimesed
Perekonna homo esimene liige Homo habilis oli tänapäevase inimese ehk homo sapiensi esivanem, kes elas 2,4mln - 1,5mln aastat tagasi. -
2 BCE
Kvaternaar
Kvaternaari ajastu algas 2mln aastat tagasi ja kestab tänapäevani. Ajastu alguses ilmusid inimese vahetud eellased - perekond Homo esindajad, kelle Aaftikas alanud evolutsioon on viinud tänapäevase inimese Homo sapiensi tekkimiseni. Surid välja paljud imetajad, näiteks mammut, karvanen ninasarnik ja ka mitmed linnuliigid, näiteks dodo, moa. Mitmete loomade väljasuremist seostatakse inimese üha kasvava mõjuga planeedi leustikule.