-
4600 BCE
Hadaikum
Kestus on 4,6 mld - 4mld aastat tagasi.
Kivimeid leidub Gröönimaal, Kanadas ja Austraalias.
Vulkaaniliselt aktiivne, meteoriidisajud.
Kujunevad algne maakoor, atmosfäär ja hüdrosfäär. -
Period: 4600 BCE to 4000 BCE
Hadaikum
-
4500 BCE
Kuu teke
Maa põrkus suure taevakehaga, mille tagajärjel tekkis Kuu. -
4000 BCE
Arhaikum ehk ürgeoon
Meredes arenesid algelised eluvormid.
Arhaikumi ajast on pärit vanimad leitud mikroorganismide, sh tsüano- ja purpurbakterite ning mitmesuguste vetikate toimel kujunenud kihilised moodustised. -
Period: 4000 BCE to 2500 BCE
Arhaikum ehk ürgeoon
-
2500 BCE
Proterosoikum ehk agueoon
Atmosfääris ja ookeanide pinnakihis suurenes hapnikusisaldus. Toimus mitu suurt jäätumist, Maa oli kaetud jääga. Aegkonna lõpus tekkis pehmekehaline elustik, kuhu kuuluvad nii tänapäeva, kui ka väljasurnud organismid. -
Period: 2500 BCE to 542 BCE
Proterosoikum ehk agueoon
-
542 BCE
Paleosoikum ehk vanaaegkond
Paleosoikumis toimusid geoloogilised, klimaatilised ja evolutsioonilised muutused. Elu arenes meres ja liikus maismaale ning hilis-paleosoikumiks leidus maismaal mitmesuguseid organisme. Maismaad katsid suured metsad, millest moodustusid kivisöe varud Euroopas ja Põhja-Ameerikas. -
542 BCE
Fanerosoikum
Kambriumis tekkisid kõik peamised organismide ehitustüübid, mis eksisteerivad ka tänapäeval, kambriumis kasvas planktiliste vetikate hulk ja vetikad oli toiduks loomadele, loomariiki ilmusid paljud selgrootute rühmad: käsnad, ainuõõssed, loomadel kujunes välja mineraalne toes. -
Period: 542 BCE to 252 BCE
Paleosoikum ehk vanaaegkond
-
Period: 542 BCE to 1 BCE
Fanerosoikum
-
485 BCE
Ordoviitsium
Ilmusid esimesed maismaataimed. Ordoviitsiumi ajastu kliima oli valdavalt soe, kuid ajastu lõpul toimus kliima kiire jahenemine, mis tõi endaga kaasa ookeanipinna alanemise kuni 100m võrra ja muutis paljud madalmered maismaaks. -
443 BCE
Silur
Kestvus: 443mln-419mln at. soojades meredes ujusid primitiivsed kalad ning kujunesid käsnade jt ehitatud rifid. Taimed jätkasid maismaa asustamist. Need olid väiksed ja lihtsa ehitusega ning kasvasid niisketel aladel, sageli üleujutud aladel. Maismaad hakkaksid asustama loomad. Nt tuhatjalgsed, meriskorpionid ja skorpionid. -
419 BCE
Devon
Paljud meresid ja järvesid asustanud kalad, näiteks mitmed rüükalad ja vihtuimsed, kasvasid väga suurteks ning olid tolleaegsed tippkiskjad. Ajastu lõpuks olid tekkinud esimsed metsad. Ilmusid esimesed kahepaiksed
- selgroogsed, kes olid võimelised lühikest aegaka maismaal hakkama saama. -
300 BCE
Perm
Kestvus: 300mln-250mln at. Tekkis hiidmanner Pangaea, mida ümbritses hiidlaslik Panthalassa ookean. Mandri siseala oli kaetud kuiva kõrbega. Maismaaelastikus olid ülekaalus roomajad, kes suutsid sellistes oludes elada. Taimestikus suurenes paljasseemnetaimede osakaal, aga meredes olid luukalad enamuses. Ajastu lõppes maa ajaloo suurima väljasuremisega, mille tulemusena kadus kuni 95% kõigist Maad asustanud liikidest. -
252 BCE
Mesosoikum ehk keskaegkond
Umbes 230 mln aastat tagasi tekkisid dinosaurused ja 200 mln aastat tagasi esimesed imetajad.
150 mln aastat tagasi tekkisid esimesed linnud, krokodillid ja kilpkonnad. Meredes elasid ka tänapäevast tüüpi kalad.
Umbes 120 mld aastat tagasi ilmusid esimesed õistaimed, mis vallutasid kiiresti kogu maismaa. Maismaal valitsesid dinosaurused, arenesid uued imetaja- ja linnuliigid. -
252 BCE
Triias
Kestis 252 mln - 201 mln aastat tagasi. Ilmusid esimesed dinosaurused ning ajastu lõpul toimunud järjekordne väljasuremine andis neile võimaluse muutuda peamiseks loomarühmaks maismaal. -
Period: 252 BCE to 66 BCE
Mesosoikum ehk keskaegkond
-
201 BCE
Juura
Kestvus : 201 - 145 mln aastat tagasi.
Sel ajastul olid loomadeks imetajad, dinosaurused, kahepaiksed ning roomajad. Ilmusid esimesed linnud, krokodillid ning kilpkonnad. Ookeanides elas rohkelt merelisi roomajaid, samuti juba tänapäevast tüüpi kalu. Enamus maismaast oli kaetud tiheda paljasseemnetaimedest koosneva metsaga -
145 BCE
Kriit
Kriidi ajastul ilmusid esimesed õistaimed, mis vallutasid kiiresti maismaataimestiku. Ookeanid ja mered olid asustatud plesiosauruste ja ihtüosaurustega, ammoniitide ja lehmasarve meenutavate karpidega, keda tuntakse rudistide nime all. Maismaal valitsesid dinosaurused, arenesid uued imetaja- ja linnuliigid. Meteoriidiplahvatuse tõttu surid välja paljud merelised roomajad ja dinosaurused. -
66 BCE
Kainosoikum ehk uusaegkond
Uusaegkond on jagatud kolmeks ajastuks. Kohe uusaegkonna alguses surid välja dinosaurused. Peale seda algas paleogeenis lindude ja imetajate kiire areng.
Toimusid suured kliima muutused. Algselt oli soe ja niiske, hiljem jahe.
23 mln aastat tagasi sai mandrite geograafia, loomastik ja taimestik tänapäevase ilme. Aafrikas ilmusid esimesed hominiidid - inimese eellased.
2,5 mln aastat tagasi tekkisid inimahvid ja välja surid paljud imetajad ja linnud. -
66 BCE
Paleogeen
Pärast massilist liikide väljasuremist algas paleogoonis lindude ja imetajate kiire evolutsioon. Imetajad kujunesid liigirikkaks rühmaks, ning enamik neist elas maismaal, kuid osad asusid tagasi elama meredesse. Ajastu algul oli kliima soe ja niiske, troopilised metsad kasvasid ka suurtel laisuskraadidel. Varsti hakkas aga kliima järk-järgult jahenema. Tekkisid heitlehelised taimed, ning kujunesid ulatuslikud rohumaad ja svannid. -
Period: 66 BCE to 2 BCE
Kainosoikum ehk uusaegkond
-
23 BCE
Neogeen
Sel ajastul omandasid tänapäevase ilme mandrid, loomastik ja taimestik põhijooned. Neogeenis kujunesid välja ka tänapäevased imetajad ja linnud. Aafrikasse saabusid varased hominiidid - inimese eellased. Neogeeni jooksul jahenes Maa kliima oluliselt, mis tõi kaasa korduvaid jäätumisi, ning poolustel kujunes jääkate. -
2 BCE
Kvaternaar
Ajastu alguses ilmusid inimese vahetud eellased - perekond Homo esindajad, kelle Aaftikas alanud evolutsioon on viinud tänapäevase inimese Homo sapiens'i tekkimiseni. Surid välja paljud imetajad näiteks: mammut, karvanen ninasarnik ja linnuliike näiteks: dodo, moa. Mitmete loomade väljasuremist seostatakse inimese üha kasvava mõjuga planeedi leustikule.