-
4600 BCE
Hadahaikum, Maa teke
Maa sisemuse moodustas umbes 4,5 miljardit aastat tagasi keev-mullitav ülituline sulakivim.
Rasked elemendid nagu raud ja nikkel koondusid keskele, moodustades Maa tahke südamiku. Kergemad elemendid, peamiselt hõõguvtuline räni ja alumiinium, kerkisid pinnale. Seal, kus maakoor oli õhuke, purskus vedel kivim laavana vulkaanide näol pinnale. -
Period: 4600 BCE to 4000 BCE
Hadaikum
-
4500 BCE
Kuu teke
Umbes 100 miljonit aastat pärast Maa moodustamist põrkas meie planeet kokku suure taevakehaga Theiaga, mille tagajärjel tekkis Maa looduslik sateliit Kuu. -
4000 BCE
Arhaikum e. ürgeoon
Kestus: 4 mld - 2,5 mld aastat tagasi. Arhaikumi meredes arenesid algelised eluvormind. Arhaikumi (ja ka proterosoikumi) ladestutest on pärit vanimad leitud stromatoliidid - mikroorganismide, sh tsüano- ja purpurbakterite ning mitmesuguste vetikate toimel kujunenud kihilised moodustised. -
Period: 4000 BCE to 2500 BCE
Arhaikum e. ürgeoon
-
3500 BCE
Stromatoliidid
Stromatoliidid hakkasid aarenema 3,5 mld aastat tagasi. Neid võib praegugi kohata näiteks Austraalias. -
2500 BCE
Proterosoikum ehk agueoon
Kestus: 2,5 mld - 542 mln aastat tagasi. Tänu fotosünteesivate tsüanobakterite elutegevusele suurenes atmosfääris ja ookeani pinnakihis hapnikusisaldus. Proterosoikumis toimus mitu suurt jäätumist, mil Maa oli ulatuslikult jääga kaetud. Aegkonna lõpus ilmus mõistatuslik, teadlaste seas siiani vaidlusi tekitav pehmekehaline nn Ediacara elustik, mille hulka võis kuuluda nii tänapäevaste rühmade esindajaid kui ka nüüdseks välja surnud organismirühmi. -
Period: 2500 BCE to 542 BCE
Proterosoikum e. agueoon
-
1900 BCE
Vanim eukarüoodi kivistis
Pärit 1,9 mld aastat tagasi. Vanim eukarüoodi kivistis, leitud USAst Michiganist. -
542 BCE
Fanerosoikum
Kestus: 542 mln aastat tagasi, kuni tänapäevani. Jaguneb kolmeks: paleosoikum ehk vanaaegkond, mesosoikum ehk keskaegkond ja kainosoikum ehk uusaegkond. Fanerosoikumi jooksul toimusid suurimad muudatused evolutsiooni käigus. -
542 BCE
Paleosoikum ehk vanaaegkond
Kestus: 542 mln - 252 mln aastat tagasi. Paleosoikumi ajal arenesid välja esimesed skeletiga organismid, maismaataimed, kalad, putukad, roomajad ning perioodi lõpuks surid välja trilobiidid. Periood jagunes kuueks ajastuks: kambrium, ordoviitsium, silur, devon, karbon ja perm. -
542 BCE
Kambrium
Kestus: 542 mln - 485 mln aastat tagasi. Tekkisid organismide ehitustüübid, mis eksisteerivad ka tänapäeval, samuti suurem osa tänapäevastest loomahõimkondadest. Seda väga kiiret evolutsiooni tuntakse kambriumi plahvatuse nime all. Kasvas planktiliste vetikate hulk; vetikad olid omakorda toiduks rikkalikule loomastikule. Loomariiki ilmusid üksteise järel paljud selgrootute rühmad: käsnad, ainuõõssed, käsijalgsed, lülijalgsed ja limused. -
Period: 542 BCE to 1 BCE
Fanerosoikum
-
Period: 542 BCE to 252 BCE
Paleosoikum e. vanaaegkond
-
485 BCE
Ordoviitsium
Kestus: 485 mln - 443 mln aastat tagasi. Soojades troopikameredes elas rikkalik elustik: käsijalgsed, trilobiidid, korallid jt. Ilmusid esimesed maismaataimed. Kliima valdavalt soe, kuid ajastu lõpul toimus kiire jahenemine, mis lõppes jääajaga. Jäätumine tõi kaasa ookeanipinna alanemise kuni 100 m võrra ja muutis paljud madalmered kuivaks maismaaks. -
443 BCE
Silur
Kestus: 443 mln - 419 mln aastat tagasi. Siluri ajastu soojades meredes kujunesid käsnade, korallide ja lubivetikate ehitatud rifid, ujusid primitiivsed kalad. Varased maismaataimed olid väikesed ja lihtsa ehitusega ning kasvasid niisketel, sageli üleujutatavatel aladel. Maismaad hakkasid asustama ka loomad; esimeste maismaaloomade hulgas olid tuhatjalgsed, meriskorpionid, ja skorpionid. -
419 BCE
Devon
Kestus: 419 mln - 359 mln aastat tagasi. Troopikameredes elas rikkalik põhjaelustik- käsijalgsed, okasnahksed ja tilobiidid- ning šelfimerede äärealadel ehitasid korallid, kihtpoorsed ja lubivetikad suuri riffe. Paljud meresid ja järvi asustanud kalad kasvasid väga suureks ning olid tolleaegsed tippkiskjad. -
359 BCE
Karbon
Kestus: 359 mln - 299 mln aastat tagasi. Maismaad katsid võimsad metsad, kus kasvasid tänapäeva osjade, koldade ja sõnajalgade hiigelsuured puukujulised eellased. Mererannikutel ja jõelammidel kasvanud metsade surnud puidust kujunesid kivisöelademed. Maismaal elas rohkesti lülijalgseid, osal putukatel tekkis lennuvõime, ilmusid ka esimesed roomajad. -
299 BCE
Perm
Kestus: 299 mln - 252 mln aastat tagas. Tekkis hiidmanner Pangaea, mida ümbritses hiiglaslik Panthalassa ookean. Hiidmandri siseala oli kaetud kuiva kõrbega, kus valitses karm kliima. Loomastikus olid ülekaalus roomajad, taimestikus suurenes paljasseemnetaimede, meres luukalade osakaal. Permi ajastu lõpus toimus ajaloo suurim väljasuremine, kadus kuni 95% Maad asustanud liikidest. -
252 BCE
Triias
Kestus: 252 mln - 201 mln aastat tagasi. Ajastu algul oli elustik üsna liigivaene, sest permi ajastu lõpul toimunud välja suremisest taastumiseks kulus elustikul 10 miljonit aastat. -
252 BCE
Mesosoikum ehk keskaegkond
Kestus: 252 mln - 66 mln aastat tagasi. Mesosoikumi perioodi domineerisid dinosaurused, kes perioodi lõpuks välja surid. Periood jagunes kolmeks ajastuks: triias, juura ja kriit. -
Period: 252 BCE to 66 BCE
Mesosoikum e. keskaegkond
-
201 BCE
Juura
Kestus: 201 mln - 145 mln aastat tagasi. Dinosaurused, imetajad, kahepaiksed ja roomajad vahetasid välja triiase ajastul levinud loomad. Ilmusid esimesed linnud, krokodillid ja kilpkonnad. Ookeanides elas rohkelt merelisi roomajaid, meredes elasid juba tänapäevast tüüpi kalad. Suur osa maismaast oli kaetud tiheda paljasseemnetaimedest koosneva metsaga -
145 BCE
Kriit
Kestus: 145 mln - 66 mln aastat tagasi. Ilmusid esimesed õistaimed, mis vallutasid kiiresti kõik maismaa ökonišid ja hakkasid domineerima kogu Maa taimestikus. Ookeanid ja mered olid asustatud plesiosauruste ja ihtüosaurustega, ammoniitide ja rudistidega. Maismaal valitsesid dinosaurused, arenesid uued imetaja- ja linnuliigid. Kriidi lõpul toimunud massilise väljasuremise käigus hävisid dinosaurused,paljud merelised roomajad. Üheks peamiseks väljasuremise põhjuseks on meteoriidiplahvatus. -
66 BCE
Kainosoikum
Kestus: 66 mln aastat tagasi - tänapäevani. Kainosoikumi ajal hakkasid arenema imetajad, nende hulgas ka inimesed. Periood jagunes kolmeks ajastuks: paleogeen, neogeen ja kvaternaar. -
66 BCE
Paleogeen
Kestus: 66 mln - 23 mln aastat tagasi. Algas lindude ja imetajate kiire evolutsioon. Enamik imetajaid elas maismaal, kuid vaalade eellased asusid elama meredesse. Ilmusid esimesed primaadid. Kliima oli soe ja niiske, troopilised metsad kasvasid ka suurtel laiuskraadidel. Ajastu lõpu poole hakkas kliima järk-järgult jahenema ning valdavaks muutusid heitlehised taimed. Kujunesid ulatuslikud rohumaad - preeriad ja savannid, mis asendasid seniseid metsi. -
Period: 66 BCE to 1 BCE
Kainosoikum e. uusaegkond
-
23 BCE
Neogeen
Kestus: 23 mln - 2,5 mln aastat tagasi. Mandrite geograafia, samuti loomastiku ja taimestiku põhijooned omandasid tänapäevase ilme. Laiemalt hakkasid levima maod, konnad ja laululinnud, samuti rotid ja hiired. Kujunesid välja tänapäevased imetajad ja linnud. Aafrikas ilmusid varased hominiidid- inimese eellased. Maa kliima jahenes oluliselt, mis tõi kaasa korduvaid jäätumisi. Poolustel kujunes jääkate. -
2 BCE
Kvaternaar
Kestus: 2,5 mln aastat tagasi - tänapäevani. Ilmusid vahetud eellased - perekond Homo esindajad, kelle Aafrikas alanud evolutsioon on viinud tänapäevase inimese Homo sapiensi tekkimiseni. Paljud imetaja- ja linnuliigid surid välja, mida seostatakse inimese üha kasvava mõjuga planeedi elustikule.