-
Period: 40,000 BCE to 1000 BCE
ESIAJA E ÜRGAJA KUNST
KUNST
Koopamaalingud:
Chauvet
Altamira
Lascaux Skulptuurid:
Willendorfi Veenus ARHITEKTUUR
Megaliitilised ehitised:
menhir - Champ-Dolent, 10m kõrgune
dolmen - Poulnabrone, püstised kivid ja peal lame kivi
kromlehh - koosneb menhiridest ja dolmenitest
Stonehenge -
28,000 BCE
Chauvet
koopamaal
- Lõuna-Prantsusmaa
- leitud 1994, 30000 aastat vana
- 300 joonist
- piisonid, mammutid, lõvid, hüäänid ( kiskjaid kujutati esmakordselt )
- avastasid kolm meest juhuslikult -
24,000 BCE
Willendorfi Veenus
skulptuur
- Austria, 1908 leitud
- lubjakivist, 11 cm kõrgune
- sümb. viljakust, naiselikkust
- nägu puudub, figuur naiselik, käed rindade peal -
Period: 15,000 BCE to 10,000 BCE
Paleoliitikum
e vanim kiviaeg tuntumad koopamaalingud:
Altamira
Lascaux` -
13,500 BCE
Lascaux`
koopamaal
- avastati 1940, 17000 aastat vanad
- 600 maalingut, 1500 graveeringut
- hobune, piison, veis
- Edela-Prantsusmaa -
13,000 BCE
Altamira
koopamaaling
- avastati 1879, 15000 aastat vana
- koobas 270m, 1-2m lai
-suured, realistlikud, tõetruud
- piison, mammut, põhjapõder
- Põhja-Hispaania -
Period: 12,000 BCE to 8000 BCE
Mesoliitium
e keskmine kiviaeg -
Period: 8000 BCE to 3000 BCE
Neoliitikum
e noorem kiviaeg -
5000 BCE
Dolmen
püstised kivimid, mille peal on katuseks suur kiviplaat,
hauarajatis,
meenutab lauda -
4000 BCE
Tsikuraat Mesopotaamias
Astmeline torntempel
- jumalikud templid
- ühendasid maa ja taeva
- torni tipus jumala kujud -
Period: 4000 BCE to 539 BCE
VANA-MESOPOTAAMIA KUNST
jagues: Sumer, Akad, Babüloonia, Assüüria, Uus-Babüloonia sellest ajastust pole palju säilinud, kuna enamus töödeks kasutati põletamata savi -
Period: 4000 BCE to 2350 BCE
Sumer
-
Period: 4000 BCE to 1000 BCE
Pronksiaeg
-
Period: 3650 BCE to 1400 BCE
KREEKA MÜKEENE
3650.1400. a EKR
Kreeta saar, Egeuse mere saar,
OLULISUS:
lääne kultuuri alus ja tsivilisatsioon
teatud oma kunsti, kultuuri ja arhitektuuri poolest
mõjukaim tsivilisatsioon Euroopas -
3500 BCE
Stonehenge
kromlehh
- Lõuna-Inglismaa, 3500 eKr
- 2 kivide ringi, keskel altar
- kivid 7-8 m, 26 t
- teooriad nt ufod -
Period: 3000 BCE to 332 BCE
VANA-EGIPTUSE KUNST
jagunes:
Vana riik, keskmine riik, uus riik Säilitati surnukehasid, avastati suuri kiviehitisi, usuti jumalikkudesse olenditesse, polüteistlik religioon. -
Period: 3000 BCE to 2000 BCE
Egeuse kultuuri varajane ajajärk
-
2800 BCE
Menhir
üks pikk ja kõrge kivi,
kasutati arvatavasti inimohverdusteks,
Prantsusmaa, Inglismaa, Iirimaa -
2700 BCE
Astmikpüramiid
Haudehitis
- vaaraudele
- üksteise otsa asetatud mastabadest -
2635 BCE
Puust peatugi
Peatugi
- puust
- kanti noorest saadik, et peakuju muuta -
2615 BCE
Snofru murdpüramiid
püramiid
-Lõuna-Dahsur - kavandati 150m kõrguseks -
2600 BCE
Rahotep ja Nofret
skulptuur
- kindlad reeglid
- istub, üks käsi rinnul, silmad kaugusesse
- kange ja staatiline -
2600 BCE
Vaarao Dzoseri hauakamber
Astmikpüramiid
- maailma esimene suuremõõtmeline kivimonument
- esimene Egiptuse püramiid
- alus 125x109m, kõrgus 62m
- matmiskamber 27m maa all -
2550 BCE
Giza püramiidid
Püramiidid
- 2550-2490 ekr
- Cheopsile, Chefren, Mykerinos -
2500 BCE
Chephreni sfinks
hiiglakuju
- kaljust väljaraiutud
- 20m kõrgune, 57,3 pikkune
- lamav inimpeaga lõvikuju
- nt Luxori tempel -
Period: 2350 BCE to 2150 BCE
Akad
-
Period: 2000 BCE to 1600 BCE
Egeuse kultuuri keskmine ajajärk
-
Period: 1830 BCE to 1530 BCE
Vana-Babüloonia
-
1650 BCE
Knossose palee
Palee
- seintel maalingud
- maalingud rahulikud, kujutati loomi, inimesi ja jumalaid
- meenutab labürinti, pikad valguskoridorid, veetorud, vannituba, saalid jne
- 22000m2
- veetorustik -
1600 BCE
Jumalanna madudega
skultuur
- 1600ekr
- detailne, kullast -
Period: 1600 BCE to 1100 BCE
Egeuse kultuuri hiline ajajärk
-
1550 BCE
Agamemnoni surimask
surimask
- kuld
- 1550-1500 ekr
- Mükeene kuninga surimask
- Ateena arheoloogiamuuseumis -
1365 BCE
Kuninganna Nofretete
skulptuur
- lubjakivist, värvitud
- 50cm kõrgune
- puudub vasak silmamuna -
Period: 1360 BCE to 605 BCE
Assüüria
-
1340 BCE
Linnujaht seinamaal
seinamaal
- Lääne-Teeba
- ülikuhaud -
1330 BCE
Tutanhamon
kuldmask
- leiti 1922. aastal
- kattis muumia pead ja õlgu
- väheseid vaarao haude
- hauast leiti veel kulda ning eri esemeid -
1250 BCE
Lõviväravad
Väravad
- Mükeene linna sissepääs
- kujutatud kaks lõvi
- reljeef -
Period: 1000 BCE to 1200
rauaaeg
-
Period: 800 BCE to 200 BCE
ETRUSKIDE KULTUUR
- 8-3. a saj ekr
- Itaalia, Taskaana piirkond
- meresõit, põlluharimine
- metalli sulatamine
- keraamika (terrakata, must glasuur )
- matusekultuur kõrgelt arenenud ja usk teispoolsusesse
-
Period: 753 BCE to 476 BCE
VANA-ROOMA
- 753 ekr
- rajas Romulus
- Rooma leegion
1. kuningate aeg
2. vabariik
3. keisririik -
Period: 753 BCE to 509 BCE
Kuningate aeg
-
Period: 625 BCE to 539 BCE
Uus-Babüloonia
-
Period: 600 BCE to 30
VANA-KREEKA
- orjanduslik demokraatia, polised
- sündis filosoofia ( nt Platon ), kirjandus ( nt "Iilias" ), teatrikunst
- olümpiamängud 776 ekr,
- saavutused arhitektuuris ja kujutatavas kunstis, mis olid seotud religiooni ja müütidega
- ehitusmaterjalid puit, kivi ja marmor
1. arhailine
2. klassikaline
3. hellenistlik e hiline -
Period: 600 BCE to 480 BCE
Arhailine e vanaaeg
-
530 BCE
Kouros ja Kore
skulptuurid
- 530 ekr
- nais- ja meesfiguur
- mees alasti, naine riides
- arhailine -
520 BCE
Terrakotasarkofaag
kirst
- 520-510 ekr
- Cerveteris -
Period: 509 BCE to 30 BCE
Vabariik
-
500 BCE
Emahunt
skultuur
- Kapitooliumi emahunt
- 500-480 e.m.a
- poiste kujud lisati 15. saj ( renessansi aeg )
- Imetab tulevast rooma linna rajajat Romulust ja kaksikvenda Remust -
480 BCE
Tantsijad seinamaal
seinamaal
- Leopardidega hauakabris
- Tarquinias
- 480-470 ekr -
Period: 480 BCE to 323 BCE
Klassikaline e õitseaeg
-
447 BCE
Ratsasalk Parthenoni friisilt
Reljeef
- 447-432 ekr
- pole sügav
- üksteise taga asuvad hobused loovad mulje liikumisest ja sügavusest
- klassikaline ajastu -
440 BCE
Odakandja
skultuur
- 440 ekr
- meesfiguur
- Harmoonilised proportsioonid, täielikult tasakaalus poos, väljendusrikas pilk
- klassikaline ajajärk -
432 BCE
Parthenon
peatempel
- akropoli peatempel
- valge marmor
- 5. saj. ekr
- 70 m pikk, 31 m lai
- dooria, 8x17 sammast 10 m
- friisidel erinevad pildid ja jumalad
- asus Ateena kuju -
425 BCE
Nike tempel
tempel
- joonia
- 5. saj ekr -
421 BCE
Erechtheioni tempel
tempel
- 421 ekr
- mitu osa
- naise kujuga sambad -
400 BCE
Epidaurose amfiteater
amfiteater
- 1200 pealtvaataja
- orkestra, kaldtee, skeene, proskenion, tõusvad istmeread, pingiridade vahel käigud
- pühendatud jumalale Asclepius
4. saj ekr -
Period: 323 BCE to 30
Hellenistlik e hiline
-
100 BCE
Milose Venus
skultuur
- 100 ekr
- hellenistlik keerduv poos
- hellenislik kunst -
100 BCE
Colosseumi amfiteater
amfiteater
- 1 saj pkr
- 80 sissepääsu, mahutab 50000 inimest
- suur ja võimas
- orginaalnimi Flavian
- poolsambad ja pilaster
- 1 korrus dooria, 2 korrus joonia, 3 korrus korintos
- maa-all ruumid -
Period: 30 BCE to 476
Keisririik
-
Period: 1 CE to 600
VARAKRISTLIK
tegemist oli kristliku kunstiga, tekkis Roomas, levis kiirelt ja kaugele 1.-3.saj - maa-alused hauakambrid ( 313.saj esimene kirik, roomlaste basiilika; apsiid, põikihoone, kesk- ja külglööv, valgmik )
4.-6.saj - esimesed kirikuhooned skulptuure too aeg ei tehtud, et eristuda paganlikust usust, küll aga tehti miniatuurmaale -
40
Pont du Gard
sild
- sillataoline ehitis
- Prantsusmaa
- pealt kinni
- kannab üht või mitut veekanalit -
80
Pantheon tempel
tempel
- ideaalses seisus
- silindri kujuga
- 2. saj pkr
- kaunistatud marmori ja skultuuridega
- ehituse algus 27 ekr, sai valmis 80 pkr -
150
Collixtuse katakombid
katakombid
- palju lae- ja seinamaale
- sümbolid nt tuvid, ingel
- meenutab roomlasi
- sisu kristlik -
211
Caracalla termid
termid e saunad
- alles ainult varemed
- 1600 inimest päevas külastab
- Roomas
- 211-216 pkr -
359
Julius Bassuse sarkofaage
sarkofaage
- 359. a
- relieefikunst -
Period: 401 to 1000
VARAKESKAEG
nn pime keskaeg, Merovingide ja Karolingide kunst, tarbekunst -
501
Chora kirik
kirik
- Istanbulis
- viiskuppelkirik
- 6.saj -
501
Justinianus saatjaskonnaga
mosaiik
- San Vitale kirikus
- Ravennas
- 6. saj -
Period: 501 to 1500
BÜTSANTSI KUNST
Bütsantsi kunst on sulam euroopalikust ja
idamaisest kunstist, idamaine toredus
• Kunstiõitseaeg oli keiser Justinianus I ajal, Hagia Sophia kirik Konstantinoopolis, ristkuppelkirik, tsentraalehitis -
Period: 801 to
VANAVENE KUNST
jaguneb:
1. Kiievi-Venemaa õitseaeg ( 9-12. saj.)
2) Feodaalse killustatuse aeg (12-13. saj.)
3) Võitlus tatari-mongoli ikkega ja vürstiriikide
ühinemine (14.-15. saj.)
4) Vene tsentraliseeritud riigi tugevnemine (15-
16. saj.)
5) Keskaegse kunsti kriisi ja uut laadi kunsti
tärkamise aeg (17. saj) -
Period: 801 to 1200
Kiievi-Venemaa õitseaeg
-
Period: 901 to 1200
ROMAANI STIIL
- Lääne- ja kesk - Euroopa
- tekivad linnad
- kirik tähtsal kohal
- kirik oli kunsti peamine tellija ( jumalateenistuste osa )
profaanarh.,
inimesed ja loodus kujutatud kohmakalt,
basiilika, apsiid ja tornid,
raskepärasus ja massiivsus,
ümarkaar, silider-või ristvõlvid, -
1037
Sofia katedraal
katedraal
- Kiievis
- soome ehitusmeistrid ja kreeka
- 11. saj -
Period: 1101 to 1200
varagootika
-
Period: 1101 to
GOOTI STIIL
- Lääne- ja kesk - Euroopa
- tekivad linnad
- kirik tähtsal kohal
- kirik oli kunsti peamine tellija ( jumalateenistuste osa )
teravkaar, roidvõlvid, tugikaared, -piilarid,
kolmiksiir, neliksiir
roosaknad -
Period: 1101 to 1300
Feodaalse killustatuse aeg
-
1133
Durhami katedraal
Katedraal
- 1133
- Inglismaal
- mustritega sambad, suured piilarid
- romaani stiil -
1150
Jumalaema
ikoonid
- 1150
- Vladimiri Jumalaema -
Period: 1201 to 1400
kõrggootika
-
1252
Chartres katedraal
katedraal
- Pariis
- 1252
- gooti stiil
- hästi säilinud, Neitsi Maarja särk, 3 lööviline basiilika, stiililt ühtne -
1258
Salisbury katedraal
katedraal
- Inglismaa
- gooti stiil
- 1258 -
1301
Boris ja Gleb
miniatuurmaal
- pühakud
- 14. saj
- novgorodlaste ja suzdallaste lahing -
Period: 1301 to 1500
vürstiriikide ühinemine
-
1401
Kolmainsus ikoon
ikoon
- Andrei Rubljov
- 15. saj -
Period: 1401 to
Vene tsentraliseeritud riigi tugevnemine
-
Period: 1401 to
hilisgootika
-
1453
Hagia Sophia
katedraal
- Istanbulis
- 6. saj
- pliiatsikujulised minaretid -
1458
Kaarli kirik
kirik
- kiriku põhiplaanidel trooniv Kristus
- 4 evangeeliumi sümbolit
- asub Tallinnas -
1501
Vassili Blazennoi kirik
kirik
- Venemaa
- 16 saj
- sibulkuplid ja telkkatusega tornid -
1520
Moskva kreml
ringmüür
- Venemaal
- kolmnurkse kujuga
- 2,25 km pikk, 6,1 m paks
- 20 torni
- 5 katedraali -
Period: to
Keskaegse kunsti kriisi
-
Püha Peetruse basiilika
Basiilika
- asub Vaticanis -
Kizi puukirikud
kirikud
- puust, ilma naelteta, kirve abil
- kompleks
- 22 kuplit
- Karjalas -
Madelaine katedraal
katedraal
- Prantsusmaa
- romaani stiil
-Napoleoni käsul ehitatud :)