-
2000 BCE
CiVILTZACIÓ MINOICA
La civilització minoica es va desenvolupar a l'illa de Creta, van aprofitar la posició favorable de les seves illes per realitzar un gran comerç a la Mediterrània oriental i central. -
1700 BCE
TERRATRÈMOL
Aquest terratrèmol va destruir grans palaus i moltes coses importants. -
1400 BCE
CONQUERIMENT DE CRETA
Creta va ser conquerida per la civilització micènica.
La civilització micènica va ser una cultura antiga a la Grècia continental durant l'Edat del Bronze.
Tenia el centre principal a Micenes, al Peloponès. Tenia un caràcter guerrer, tombes monumentals dels seus reis i una escriptura que ja podem considerar grega. -
Period: 1200 BCE to 900 BCE
ÈPOCA FOSCA
Al voltant del 1200 aC, la civilització micènica va ser destruïda per invasors amb armes de ferro, marcant l'inici de l'època fosca a Grècia fins al voltant del 900 aC. Aquest període és poc conegut, amb escasses proves escrites, i es caracteritza per la fragmentació de les comunitats i un enfocament en la vida rural -
Period: 1200 BCE to 900 BCE
MICÈNES
Cap al 1200 aC, la civilització micènica va ser destruïda per diversos invasors exteriors que ja utilitzaven armes de ferro. A partir d’aleshores, i fins l’any 900 aC aproximadament, s’inicia a l’antiga Grècia un període on es coneix poques coses sobre aquest període, els historiadors l’han anomenat època fosca. -
Period: 700 BCE to 500 BCE
COLONITZACIÓ
Durant els segles VIII i VI aC, els grecs no podien pagar els impostos
Llavors va començar a marxar de les seves polis i començar una nova vida.
Quan els camperols grecs es traslladaven a zones favorables per a l'agricultura i el comerç, fundaven noves ciutats anomenades colònies.
Les principals zones de colonització són:
- Les costes del Mar Negre.
- La Magna Grècia (illa de Sicília i actual sud d’Itàlia).
- Les costes mediterrànies de l’actual França i península Ibèrica. -
601 BCE
ELS PRIMERS FILÒSOFS
Els primers filòsofs van prescindir de les interpretacions mítiques o religioses i van adoptar un enfocament basat en la racionalitat i la lògica per a explicar els fenòmens. -
599 BCE
ELS IBERS
Els ibers eren tribus de la península Ibèrica que van habitar la regió mediterrània des del segle VI aC. No van formar un Estat, sinó que eren pobles independents amb una cultura comuna, similar a les polis gregues. Pel contacte amb grecs i fenicis, els ibers van desenvolupar un sistema d'escriptura de 28 signes. Els ibers prioritzaven l'agricultura i la ramaderia, però després van diversificar-se cap al comerç i l'artesania amb l'arribada dels grecs i fenicis -
547 BCE
CREIXEMENT DE L'IMPERI PERSA
Els perses van conquerir algunes polis de l'Asia Menor -
547 BCE
EL GRAN IMPERI DELS PERSES
El poble persa, originari del Pròxim Orient i creador d'un vast imperi, va conquerir les ciutats-estat de l'Àsia Menor i va intentar subjugar la península grega. -
500 BCE
LES INSTITUCIONS DEMOCRÀTIQUES
A Atenes, mentre l'aristocràcia tenia el control polític, els comerciants adinerats del Pireu anaven adquirint influència. L'amenaça d'esclavitud pels camperols va catalitzar un moviment cap a un sistema democràtic. -
Period: 500 BCE to 479 BCE
GUERRES MÈDIQUES
Tot i les seves discrepàncies i enfrontaments interns, les polis gregues es van aliar per resistir als invasors, donant lloc a un seguit de conflictes coneguts com a guerres mèdiques, en les quals van enfrontar-se amb els perses. -
Period: 499 BCE to 323 BCE
ATENES
Atenes va destacar com una de les principals polis de l'antiga Grècia, on es va desenvolupar un sistema polític innovador durant l'època clàssica.
Els conreus principals eren el blat, la vinya i l'olivera i de la ramaderia les cabres, ovelles, porcs i vaques.
L'activitat artesanal més important era la ceràmica.
El comerç exterior d'Atenes es feia principalment pel port del Pireu, des d'on s'exportava ceràmica, vi i oli. -
489 BCE
MARATÓ
La primera guerra els soldats grecs, els hoplites, van obtenir la victòria a la batalla de Marató -
480 BCE
SALAMINA
Una dècada després, els perses van patir una derrota decisiva a la batalla de Salamina.
La guerra va acabar amb la retirada persa i l’augment del prestigi d’Atenes, la polis grega que havia liderat la lluita contra els invasors. -
Period: 431 BCE to 371 BCE
HEGEMONIA D'ESPARTA
Despres de la guerra va obtenir l'hegemonia d'Esparta. -
Period: 431 BCE to 404 BCE
GUERRA DEL PELOPONÈS
Per la seva banda, Atenes va mantenir el suport d’altres polis: la lliga de Delos. La rivalitat entre totes dues lligues va desembocar en un conflicte armat.
Va acabar amb la victòria espartana i va posar fi al predomini d’Atenes. -
401 BCE
ATENES DESPRÈS DE LES GUERRES MÈDIQUES
Durant el segle V aC. Atenes va aconseguir l'hegemonia i va fer cobrar impostos. Esparta es va negar i va fer ua lliga per lluitar contra aixo -
Period: 400 BCE to 323 BCE
ÈPOCA CLÀSICA A ATENES
Atenes va destacar com una de les ciutats-estat més prominents de l'antiga Grècia, distingint-se per un sistema polític notablement divergent dels altres polis. Aquest període és reconegut com l'època clàssica. -
380 BCE
REI FILIP II
Les divisons en les polis gruegues van ser aprofitades per el rei Filip II i Macedónia Van sometre precticament totes polis gruegues(338 aC.) -
336 BCE
ALEXANDRE EL GRAN
Alexandre el gran va ser el fill del Rei Filip. Quan va morir el seu pare va estendre un imperi pel Pròxim Orient, Egipte on va fundar Alexandria -
Period: 323 BCE to 31 BCE
ÈPOCA HEL·LENÍSTICA
L'època hel·lenística comença amb la mort d'Alexandre.
Després de la mort d'Alexandre el 323 aC, l'Imperi s'escindí en diversos dominis, incloent Macedònia (amb Grècia), Egipte i Síria (a la regió del Pròxim Orient). Aquests són coneguts com els regnes hel·lenístics, un terme que fa referència a la difusió de la cultura grega pel món mediterrani en aquest període posterior a Alexandre. -
146 BCE
CONQUERIMENT DE GRÈCIA
A l'any 146 aC, els romans van conquerir Grècia després de diverses guerres i conflictes. Aquesta conquesta va marcar la fi de la independència política de Grècia, convertint-la en una província de l'Imperi Romà anomenada Acaia. A partir d'aquí, els romans van imposar el seu domini sobre la regió, influenciant la política, l'economia i la cultura locals.