-
4600 BCE
Hadaikum
Kestus 4.6-4mld aastat tagasi. Sellest perioodist pärit kivimeid võib leida Gröönimaal, Kanadas ja Austraalias. Vulkaaniliselt aktiivne. Maad tabavad meteoriidisajud. Perioodi lõpul kujuneb algne maakoor, atmosfäär ja ookean. -
Period: 4600 BCE to 4000 BCE
Hadaikum
-
4500 BCE
Kuu teke
Maa põrkas kokku taevakehaga ja moodustus Maa kaaslane Kuu. -
4000 BCE
Arhaikum
Kestus 4- 2.5mld aastat tagasi. Arhaikumi meredes arenesid algelised eluvormid. -
Period: 4000 BCE to 2500 BCE
Arhaikum ehk ürgeoon
-
2500 BCE
Proterosoikum
Kestus 2.5mld- 542mln aastat tagasi. Tänu fotosünteesivate tsüanobakterite elutegevusele suurenes atmosfääris ja ookeanide pinnakihis hapnikusisaldus. -
Period: 2500 BCE to 542 BCE
Proterosoikum ehk agueoon
-
542 BCE
Kambrium
Kestus 542-485 mln aastat tagasi. -
542 BCE
Kambrium
Kestus 542-485mln aastat tagasi.Selle perioodi ajal tekkisid kõik peamised organismide ehitustüübid, mis eksisteerivad ka tänapäeval, samuti suurem osa tänapäevasest loomahõimkondadest. Kasvasid vetikad, mis olid omakorda toiduks rikkalikule loomastikule. -
Period: 542 BCE to 1 BCE
Fanerosoikum
-
Period: 542 BCE to 252 BCE
Paleosoikum ehk vanaaegkond
-
485 BCE
Ordoviitsium
Kestus 485-443mln aastat tagasi. Ilmusid esimesed maismaataimed. Kliima oli valdavalt soe, kuid jastu lõpul toimus kliima kiire jahenemine, mis lõppes jääajaga. Elualade vähenemine tõi omakorda kaasa mereelustiku massilise väljasuremise. -
443 BCE
Silur
Kestus 443-419mln aastat tagasi. Sellel ajastul soojades meredes kujunesid käsnade, korallide ja lubivetikate ehitatud rifid, ujusid primitiivsed kalad. Siluri ajastul jätkasid taimed maismaa asustamist. Maismaad hakkasid asustama ka loomad. Esimesed olomad olid tuhatjalgsed, meriskorpionid ja skorpionid. -
419 BCE
Devon
Kestus 419-359mln aastat tagasi. Tropikameredes elas rikkalik põhjaelustik - käsijalgsed, okasnahksed ja trilobiidid - ning šelfimerede äärealadel ehitasid korallid, kihtpoorsed ja lubivetikad suuri riffe. Paljud meresid ja järvi asustanud kalad, nt mitmed rüükalad ja vihtuimsed. Ajastu lõpuks olid tekkinud esimesed metsad. -
359 BCE
Karbon
Kestus 359-299mln aastat tagasi. Karboni ajastuga võrreldeval hulgal kivisütt ei ole tekkinud ühelgi teisel geoloogilisel ajastul. Maismaal elas rohkesti lülijalgseid, osal putukatel tekkis lennuvõime. Maismaale ilmusid esimesed roomajad. -
299 BCE
Perm
Kestus 299-252mln aastat tagasi. Sellel ajastul tekkis hiidmanner Pangea, mida ümbritses hiiglaslik Panthalassa ookean. Permi ajastu taimestikus suurenes paljasseemnetaimed, meredes aga luukalade osakaal. Permi ajastu lõppes Maa ajaloo suurima väljasuremisega, mille tulemusena kadus 95% kõigist Maad asustanud liikidest. -
252 BCE
Triias
Kestus 252-201mln aastat tagasi. Ajastiku alguses elustik oli üsna liigivaene, sest permi ajastu lõpul toimunud väljasuremisest taastumiseks kulus elastikul 10mln aastat. Ilmusid esimesed dinosaurused ning ajastu lõpul toimunud järjekordne väljasuremine andis neile võimaluse muutuda peamiseks loomarühmaks maismaal. -
Period: 252 BCE to 66 BCE
Mesosoikum ehk keskaegkond
-
201 BCE
Juura
Kestus 201-145mln aastat tagasi. Dinosaurused, imetajad, kahepaiksed ja roomajad vahetasid vähehaaval välja triiase ajastul levinud loomad. Ilmusid esimesed linnud, krokodillid ja kilpkonnad. Suur osa maismaast oli kaetud tiheda paljasseemnetaimedest koosneva metsaga. -
145 BCE
Kriit
Kestus 145-66mln aastat tagasi. Ilmusid esimesed õistaimed, mis vallutasid kiiresti kõik maismaa ökonišid ja hakkasid domeneerima kogu Maa maismaataimestikus. Maismaal valitsesid dinosaurused, arenesid uued imetaja- ja linnuliigid. Dinosauride väljasuremine meteoriidiplahvatuse põhjal. -
66 BCE
Paleogeen
Kestus 66-23mln aastat tagasi. Dinosauruste ja teiste hiidroomajate väljasuremist algas paleogeenis lindude ja imetajate kiire evolutsioon. Ilmusid esimesed primaadid. Kliima oli soe ja niiske, troopilised metsad kasvasid ka suurtel laiuskraadidel. -
Period: 66 BCE to 1 BCE
Kainosoikum ehk uusaegkond
-
23 BCE
Neogeen
Kestus 23- 2.5mln aastat tagasi. Mandrite geograafia, samuti loomastiku ja taimestiku põhijooned omandasid tänapäevase ilme. Laiemalt hakkasid levima maod, konnad ja lalulinnud, samuti rorid ja hiired. Aafrikas ilmusid varased hominiidid.Maa kliima jahenes, mis tõi kaasa korduvaid jäätumisi, ning poolustel kujunes jääkate. -
2 BCE
Kvaternaar
Ajastu alguses ilmusid inimene vahetud eellased- perekond Homo esindajad. Ajastu jooksul on välja surnud palju imetaja- (mammut, karvane ninasarvik) ja linnuliike( dodo, moa).