-
15,000 BCE
Suur Pauk
15mld aastat tagasi. Universum hakkas kujuteldamatult tihedast olekust paisuma plahvatuslikult. Seda sündmust peetakse universumi sünniks. Suur Pauk polnud mitte tänapäevases mõistes plahvatus, vaid mateeria, ruumi ja aja ühine tekkimine algsest singulaarsusest ehk füüsika punktist, kus aine tihedus on lõpmatult suur. -
4600 BCE
Hadaikum
Maa teke:
1.Vulkaaniliselt aktiivne, sagedased meteoriidi sajud. 2.Perioodi lõpus kujunes algne maakoor, atmosfäär ja ookean.
3.Kivimeid on säilinud vaid Kanadas, Austraalias ja Gröönimaal. -
4600 BCE
Päikesesüsteemi teke
4,6mld aastat tagasi. Hiiglasliku molekulaarpilve väike osa langes iseenda raskuse all kokku. Enamus osa massist kogunes kokkulangenud ala keskosasse, kus tekkis Päike, ülejäänud massist moodustus protoplanetaarne ketas, millest arenesid planeedid ja nende kaaslased, asteroidid ja teised väikesed Päikesesüsteemi taevakehad. -
4600 BCE
Maa teke
4,6mld aastat tagasi. Maa sisemuse moodustas keev-mullitav ülituline sulakivim. Rasked elemendid - raud ja nikkel koondusid keskele, moodustades Maa südamiku. Kergemad elemendid- peamiselt hõõguvtuline räni ja alumiinium, kerkisid pinnale. Õhukese maakoorega paikades purskus vedel kivim laavana vulkaanidest pinnale. Maa ümber tiirles õhuke kiht planeetide moodustumisest ülejäänud kosmilise tolmu näol. -
Period: 4600 BCE to 4000 BCE
Hadaikum
-
4500 BCE
Kuu teke
Suur planeedilaadne objekt tabas maad ja sellest alles jäänud kivi klibu moodustas maa ümber orbiidi millest sai lõpuks kuu nagu me seda teame. -
4400 BCE
Algse atmosfääri teke
Erinevad gaasid hakkasid hakkasid taevasse tõusma ja moodustama algset atmosfäärilaatset kogumit ümber planeedi -
4000 BCE
Arhaikum
Arhaikumis kujunesid esialgsed ookeanid ja kontinendid. Atmosfäär oli täidetud metaani ja lämmastikuga. Puudus osoonikiht. Arenesid algelised eluvormid. Arhaikumi iseloomustavad esimesed mikroorganismid, tsüano- ja purpurbakterid ning vetikad. -
4000 BCE
Esimesed organismid
Oletatavasti peetakse esimesteks organismideks keemilistest ainetest kujunenud kemoautotroofe, kes ei vajanud oma elutegevuseks hapnikku. -
4000 BCE
Teise atmosfääri teke
Sai alguse vulkaanide eraldatud gaasidest. Peamisteks koostisosadeks olid süsinikdioksiid ja lämmastik, vähem oli veeauru, ammoniaaki ja metaani ning puudus hapnik. Esimese miljardi aasta jooksul toimus intensiivne vulkaaniline tegevus. Maa jahtudes suur osa veeauru kondenseerus, moodustusid veekogud: soojaveelised mered ning ookeanid. -
Period: 4000 BCE to 2500 BCE
Arhaikum ehk ürgeoon
-
3800 BCE
Elu teke
Meredes arenesid algelised eluvormid. Sellele viitab stromatoliitide esinemine ligi 3,5 miljardi aasta vanustes kivimites. -
3300 BCE
Elava atmosfääri teke
Atmosfääri koostis hakkas muutuma: fotosünteesi tulemusena ilmusid Maale elusorganismid, kellega kaasnes hapniku eraldumine ja süsinikdioksiidi imendumine. (Taimede fotosüntees põhjustas hapniku osakaalu tõusu). Süsinikdioksiidi osakaal langes, sest: 1.see oli lukustatud settekivimitesse (nt lubjakivi) ja fossiilkütustesse 2. taimed absorbeerisid (st. neelasid) selle fotosünteesiks ning 3. see lahustus ookeanides. -
2500 BCE
Proterosoikum ehk agueoon
Atmosfääris ja ookeanis suurenes hapniku sisaldus tänu tsüanobakterite elutegevusele. Toimus mitu suurt jäätumist, mil Maa oli ulatuslikult jääga kaetud. Aegkonna lõpus ilmus pehmekehaline Ediacara elustik, mille hulka võis kuuluda tänapäevaste rühmade esindajaid kui ka nüüdseks väljasurnud organismirühmi. -
Period: 2500 BCE to 542 BCE
Proterosoikum ehk agueoon
-
2100 BCE
Mitmerakuliste organismide teke
2,1mld aastat tagasi. Aja möödudes hakkasid rakud üksteist rühmitama. Iga rakk läbis spetsiifiliste ülesannete spetsialiseerumisprotsessi, suurendades sõltuvust oma partneritega. Evolutsioonis oli see väga oluline, kuna võimaldas keerukamate olendite teket. Üks põhjuseid oli keskkonnas hapniku taseme kasv, millega kohanemiseks oli vaja organismidel areneda hulkrakseteks, et mitte välja surra. -
750 BCE
Lumepalli-Maa (Proterosoikumi jäätumine)
Maa oli üleni jäätunud. Arvatakse et see aitas kaasa nn Kambriumi plahvatusele -
542 BCE
Paleosoikum ehk vanaaegkond
Arenesid keerulisemad eluvormid, maismaaelu, jaguneb kuueks ajastuks, aegkonna lõpus suri kuni 95% liikidest välja. -
542 BCE
Kambrium
Tekkisid kõik peamised organismide ehitustüübid. Kasvas planktiliste vetikate hulk. Kambriumi looma riiki tekkisid paljud selgrootute rühmad: käsnad, ainuõõssed, käsijalgsed. Paljudel loomadel kujunes mineraalne toes, näiteks koda tigudel ja karpidel. -
542 BCE
Kambriumi plahvatus
Väga kiire loomade evulutsioon. Saakloomadel kujunes välja välisskelet, röövloomadel jõulised lõuad ja hambad. Sellist üheaegset evolutsiooni nimetatakse ka evolutsiooniliseks võidurelvastumiseks. -
Period: 542 BCE to 1 BCE
Fanerosoikum
-
Period: 542 BCE to 252 BCE
Paleosoikum ehk vanaaegkond
-
541 BCE
Kambriumi plahvatus
541mln aastat tagasi. Enne kambriumi plahvatust olid enamik organisme suhteliselt lihtsad, koosnesid üksikutest rakkudest või väikestest mitmerakulistest organismidest, mis olid aeg-ajalt kolooniatesse organiseeritud. Kui mitmekesistamise kiirus hiljem kiirenes, muutus elu mitmekesisus palju keerulisemaks ja hakkas sarnanema tänapäevaga. Sellel perioodil ilmusid peaaegu kõik praegused loomade fülaadid. -
535 BCE
Esimene kiskja Anomalocaris
535mln aastat tagasi. Anomalocaris oli Kambriumi merede peamine kiskja. Kambriumi fossiilid näitavad, et see loom oli sel perioodil laialt levinud. Teda peetakse Maa ajaloo esimeseks kiskjaks. Kasvasid nad 1,8m pikkuseks. Suurepärane nägemine, ujumiskiirus tänu tema keha kujule ja teravad ogad tema esijäsemete küljes tegid temast omaaja edukaima kiskja. Nad olid tänapäevaste lülijalgsete, kaasaarvatud vähkide ja krabide kauged esivanemad. -
530 BCE
Esimesed kalad
Arenesid välja pealuu ja selgroog, kuid lõualuud veel ei olnud. -
485 BCE
Ordoviitsium
Soojades troopikameredes elas rikkalik elustik: käsijalgsed, trilobiidid, korallid jt. Kliima oli valdavalt soe, kuid ajastu lõpul toimus kiire jahenemine mis lõppes jääajaga. -
470 BCE
Esimesed taimed
Varased maismaa taimed olid väikesed ja lihtsa ehitusega ning kasvasid niisketel, sageli üleujutatud aladel. -
460 BCE
Ordoviitsiumi lõpu jäätumine
Jäätumine tõi kaasa ookeanipinna alanemise kuni 100m võrra. Paljud madal merealad muutusid kuivaks maismaaks. Elualade vähenemine tõi kaasa mereelustiku massilise väljasuremise -
450 BCE
Ordoviitsiumi-Siluri väljasuremine
450mln aastat tagasi. Esimese massilise väljasuremise tagajärjel suri Maal 85% elavatest liikidest. Põhjustajaks kliimamuutus, mis muutis mereveetemperatuure. Ordoviitsiumi perioodi lõpus hõlmas massiline jäätumine kiiresti lõunaosa superkontinenti Gondwana. Lukustus suur osa maailma veest ja veetase alanes. See viis elupaikade ja toiduahelate hävinguteni. Jäätumise põhjusteks arvatakse Põhja-Ameerika Apalatši mägede teket. Kliimamuutusele on teadlased tänaseks välja käinud aga ka alternatiive. -
443 BCE
Silur
Vee tase tõusis palju peale Ordoviitsiumi jääaja jää sulamist. Soojades meredes kujunesid käsnade, korallide ja lubivetikatele ehitatud rifid. Ujusid ka primitiivsed kalad. Maismaad hakkasid asustama esimesed loomad, kelle hulgas olid tuhatjalgsed, meriskorpionid ja skorpionid. -
419 BCE
Devon
Troopikameredes elas rikkalik põhjaelustik: käsijalgsed, okasnahksed ja trilobiidid. Šelfimerede äärealadel ehitasid korallid, kihtpoorsed ja lubivetikad suuri riffe. Paljud kalad kasvasid väga suureks, näiteks rüükalad ja vihtuimsed. -
380 BCE
Esimesed metsad
Kui Devoni ajastu algul oli maismaataimestik veel hõre siis ajastu lõpuks olid tekkinud esimesed metsad. Esimesed puud olid nii praeguste puude kui ka sõnajalgtaimedega sarnased ning kasvasid umbes 10 meetri pikkuseks. -
370 BCE
Esimesed kahepaiksed
Ilmusid esimesed kahepaiksed- selgroogsed, kes olid võimelised lühikest aega ka maismaal hakkama saama. Nad liikusid maismaal nagu hülged. -
359 BCE
Karbon
Maismaad katsid võimsad metsad, kus elasid tänaste osjade, koldade ja sõnajalgtaimede hiigelsuured puukujulised eellased. Üleujutatud aladel kasvanud ja surnud metsade puudest kujunesid kivisöelademed. Karboni ajastuga võrreldes ei tekkinud kivisütt sama palju. Maismaal elas rohkesti lülijalgseid, osal putukatel tekkis lennuvõime. -
315 BCE
Esimesed roomajad
Ilmusid esimesd teadaolevad sisalikud, kes olid kohastunud eluga maal täielikult. -
300 BCE
Karboni- Permi jäätumine
Karboni lõpul ja Permi algul kattis õhuke jääkiht praeguse Lõuna-Ameerika, Aafrika, Madagaskari, Araabia, India, Antarktika ja Austraalia alasid. -
299 BCE
Perm
Tekkis hiidmanner Pangaea, mida ümbritses hiiglaslik Panthalassa ookean. Hiidmandri siseala oli kaetud kuiva kõrbega, kus valitses karm kliima. Maismaaloomastikus olid ülekaalus roomajad, kes suutsid neis tingimustes elada. Taimestikus suurenes paljasseemnetaimede ülekaal, meredes aga luukalade osakaal. -
252 BCE
Triias
Ajastu alguse elustik oli üsna liigivaene, sest permi ajastu lõpul toimunud väljasuremisest taastumiseks kulus elustikul kuni 10 miljonit aastat. -
Period: 252 BCE to 66 BCE
Mesosoikum ehk keskaegkond
-
251 BCE
Permi ajastu suur väljasuremine
Maailma ajaloo suurim väljasuremine, mille tulemusena kadus kuni 95% kõigist maad asustanud liikidest. -
250 BCE
Permi- Triiase jääaeg
Arvatakse et suure väljasuremise põhjus Permi ajastul oli kliima järsk jahenemine ning maa kattumine õhukese jääkihiga. -
231 BCE
Esimene dinosaurus Eoraptor
231mln aastat tagasi. Esimene dinosaurus Maal oli Eoraptor. Tal oli sihvakas keha, mis kasvas umbes 1 meetri pikkuseks ja mille kaal oli umbes 10 kilogrammi. Jooksis ta tagajalgadel püsti. Sääreluu ja reieluu suurused viitavad tema kiirele jooksutempole. Tema esijäsemed olid vaid pool tagajäsemete pikkusest, mis viitab kahejalgsusele. Eoraptoril oli igal käel viis sõrme, millest kolme pikimat kasutas ta jahtimisel. -
230 BCE
Esimesed dinosaurused
Ajastu lõpul toimunud uus väljasuremine andis dinosaurustele võimaluse muutuda peamiseks loomarühmaks maal. -
210 BCE
Esimesed imetajad
Esimesed imetajad olid väikesed, ning elasid dinosauruste varjus. -
201 BCE
Juura
Dinosaurused, imetajad, kahepaiksed ja roomajad vahetasid vähehaaval välja triiase ajastul levinud loomad. Ookeanides elas rohkelt merelisi roomajaid. Samuti elasid juura ajastu meredes juba tänapäeva tüüpi kalad. Suur osa maismaast oli kaetud tiheda paljasseemnetaimedest koosneva metsaga. -
180 BCE
Esimesed krokodillid
Esimest krokodilli leitud pealuud peeti algselt kala omaks, kuid umbes 250 aastat hiljem saadi aru, et see on krokodilli oma. Samuti arvatakse et krokodillid võisid olemas olla juba 250 miljonit aastat tagasi. -
170 BCE
Juura- Kriidi külmaperiood
Arvatakse, et vulkaanide pursked põhjustasid kliima jahenemise ja lühikese jääaja. -
164 BCE
Esimesed kilpkonnad
Hilis juura kilpkonnadest on palju teateid ja säilmeid. Kõige rohkem Põhja- Ameerikast. -
150 BCE
Esimesed linnud
Vanim linnu fossiil on leitud Saksamaalt. Arvatakse, et linnud on välja arenenud teropoodide seltsist. -
145 BCE
Kriit
Maailma ajaloo üks soojemaid perioode. Maal jääd ei olnud. Ookeanides elasid plesiosaurused ja ihtüosaurused ning karbid. Maismaal valitsesid dinosaurused, ilmusid uued imetaja- ja linnuliigid. -
140 BCE
Esimesed õistaimed.
Ilmusid esimesed õistaimed, mis vallutasid kiiresti kõik maismaa ökonišid ja hakkasid domineerima kogu maismaa taimestikus. Vanim teada olev õistaim oli veetaim umbes 130 miljonit aastat tagasi, kuigi õistaimed ilmusid juba palju varem. -
66 BCE
Paleogeen
Algas imetajate ja lindude kiire areng. Imetajad kujunesid suureks ja liigirikkaks rühmaks. Enamik imetajaid elas maismaal, kuid vaalade eellased asusid elama meredesse. Paleogeeni ajastu algul oli kliima soe ja niiske, troopilised metsad kasvasid ka suurtel laiuskraadidel. See härel hakkas kliima jahenema järk- järgult ning valdavaks muutusid heitlehelised taimed. Kujunesid ka ulatuslikud rohumaad- preeriad ja savannid, mis asendasid seniseid metsi. -
Period: 66 BCE to 1 BCE
Kainosoikum ehk uusaegkond
-
65 BCE
Dinosauruste väljasuremine
Toimus suur väljasuremine, kus surid dinosaurused, paljud merelised roomajad jt. Põhjuseks peetakse meteoriidi kokkupõrget maaga. -
34 BCE
Kainosoikumi jäätumine
Kestab tänapäevani.Arvestatakse sisse kõiki Maa osi mis on aasta ringselt kaetud jääga. Algust arvatakse alates Antarktika jää tekkimisest. -
23 BCE
Neogeen
Mandrite geograafia, samuti loomastiku ja taimestiku põhijooned omandasid tänapäevase ilme.Laiemalt hakkasid levima maod, konnad ja laululinnud ning rotid ja hiired. Aafrikas ilmusid varaseed hominiidid. Maa kliima jahenes ning see tõi kaasa korduvaid jäätumisi. Kujunes pooluste jääkate. -
3 BCE
Esimesed inimeste eellased
2,8 miljonit aastat tagasi ilmusid inimese vahetud eellased- perekond Homo esindajad, kelle Aafrikas alanud evolutsioon on viinud tänapäevase inimese Homo sapiens'i tekkimiseni. -
3 BCE
Kvaternaar
Ajastu jooksul suri välja palju imetajaid: nt mammutid ja karvased ninasarvikud, ning linnuliike: nt dodod ja moad. Mitmete loomade väljasuremist seostatakse inimese üha kasvava mõjuga planeedi elustikule.