-
4600 BCE
Hadaikum
Maa teke. Vulkaaniliselt aktiivne, sagedased meteoriidisajud. Perioodi lõpus kujunes algne maakoor, atmosfäär ja ookeanid. Kivimeid on säilinud vaid Kanadas, Austraalias ja Gröönimaal. -
Period: 4600 BCE to 4000 BCE
Hadaikum
-
4500 BCE
Kuu teke
Maa põrkus Theiaga ja tekkis kuu -
4000 BCE
Arhaikum
Arenesid algsed eluvormid. Arhaikumi ja protesoikumi ladestutest on pärit vanimad leitud stromatoliidid. Paljudes stromatoliitides on säilinud ka bakterifossiile. -
Period: 4000 BCE to 2500 BCE
Arhaikum ehk ürgeoon
-
2500 BCE
Proterosoikum
Maa peal on rohkem hapniku kui enne(fotosünteesivate tsüanobakterite tõttu) ja oli ulatuslikult kaetud jääga. Ilmusid mitmerakulised organismid. Tekkis pehmekehaline elustik. -
Period: 2500 BCE to 542 BCE
Proterosoikum ehk agueoon
-
542 BCE
Kambrium
Tekkisid kalad ja kõik organismide ehitustüübid, keda leidub tänagi. Tekkis planktiliste vetikate hulk, mis oli loomadele toiduks. Kujunesid välisskeletid. Toimus evolutsiooniline relvastumine. -
Period: 542 BCE to 485 BCE
Kambrium
-
Period: 542 BCE to 252 BCE
Paleosoikum ehk vanaaegkond
-
Period: 542 BCE to 1 BCE
Fanerosoikum
-
485 BCE
Ordoviitsium
Kujunesid esimesed maismaataimed. Kliima oli soe, aga ükshetk jahenes kliima ootamatult, mis lõppes jääajaga. Seetõttu langes ookeani tase ligi 100 meetri võrra. Sellest tulenevalt vähenes ookeanis veetase ootamatult, mis põhjustas mereloomade massilise ära suremise. -
Period: 485 BCE to 443 BCE
Ordoviitsium
-
443 BCE
Silur
Soojades meredes kujunesid käsnad ja korallid. Niiskedel aladel kasvasid lihtsad taimed. Maismaal hakkasid elama esimesed loomad, nt skorpionid. -
Period: 443 BCE to 419 BCE
Silur
-
419 BCE
Devon
Troopikamere põhjades elasid peamiselt käsijalgsed, okasnahksed ja trilobiidid. Selfimerede äärealadel korallid ja lubivetikad suuri riffe. Tolleaegsed tippkiskjad olid vettes elavad kalad, nt rüükala. Hapratest taimedest on saanud mets. Esimesed selgroogsed, kes said minna maismaale ajutiseks ajaks. -
Period: 419 BCE to 359 BCE
Devon
-
359 BCE
Karbon
Maismaal olid suured metsad. Sealt on pärit osjade, koldade ja sõnajalgade eelased. Üleujutatud aladel kujunesid surnudest metsadest kivisöelademed. Maismaal elas palju lülijalgseid, osad putukad oskasid lennata, tekkisid esimesed roomajad. Ainus ajastu, kus tekib kivisütt. -
Period: 359 BCE to 299 BCE
Karbon
-
299 BCE
Perm
Hiidmanner pangaea tekke, mis oli ümbritsetud Panthalassa ookeaniga. Paljasseemnetaimede ja luukalade osakaal suurenes. Lõppes Maa suurima väljasuremisega(95% suri ära). -
Period: 299 BCE to 252 BCE
Perm
-
252 BCE
Triias
Ilmusid esimesed dinosaurused. Ajastu lõpul jälle väljasuremine. Suurenes karpide ja ammoniitide osakaal. See ajastu oli suhteliselt liigivaene, kuna paljud surid ennem välja. -
Period: 252 BCE to 201 BCE
Triias
-
Period: 252 BCE to 66 BCE
mesosoikum ehk keskaegkond
-
201 BCE
Juura
Ilmusid esimesed linnud, krokodillid ja kilpkonnad. Rohkelt merelisi roomajaid elas ookeanides ning meredes elasid juba tänapäeva tüüpi kalad. Maismaast suur osa oli kaetud tiheda metsaga, mis koosnes paljasseemnetaimedest. Triiase ajastul elanud loomi vahetasid vähehaaval välja dinosaurused, imetajad, kahepaiksed ja roomajad. -
Period: 201 BCE to 145 BCE
Juura
-
145 BCE
Kriit
Domineerima hakkasid äsjailmunud õistaimed. Kujunesid uued imetajad. Ookeanid ja mered olid asustatud plesiosauruste ja ihtüosaurustega, ammoniitide ja lehmasarve. Ajastu lõpul toimus meteoriidiplahvatus, mille tulemusena dinosaurused ja roomajad surid. -
Period: 145 BCE to 66 BCE
Kriit
-
66 BCE
Paleogeen
Imetajate ja lindude kiire evulatsioon. Vaalaeelased hakkasid vees elama. Aina rohkem imetajaid elas maismaal. Esimesed primaadidd. Kujunesid savannid. Kliima hakkas jahenema ja kujunesid kattelehetaimed. Pärast dinosauruste ja teiste hiidroomajate väljasuremist algas lindude ja imetajate kiire evolutsioon. -
Period: 66 BCE to 23 BCE
Paleogeen
-
Period: 66 BCE to 1 BCE
Kainosoikum ehk uusaegkond
-
23 BCE
Neogeen
Hakkasid levima maod, konnad, laululinnud, rotid, hiired. Kujunesid välja tänapäevased imetajad ja linnud. Mandrite geograafia, samuti loomastiku ja taimestiku põhijooned omandasid tänapäevase ilme. Inimahvide teke. Kliima jahenes oluliselt. Poolustel kujuned jääkate. Aafrikas ilmusid varased homoniidi(inimeelased) -
Period: 23 BCE to 2 BCE
Neogeen
-
2 BCE
Kvaternaar
Ajastu alguses ilmusid inimese vahetud eellased - perekond Homo esindajad, kelle Aaftikas alanud evolutsioon on viinud tänapäevase inimese. Ajastu jooksul surid välja mammutid, karvased ninasarvikud, dodo ja moa linnud. Mitmete loomade väljasuremist seostatakse inimese üha kasvava mõjuga planeedi leustikule. -
Period: 2 BCE to 1 BCE
Kvaternaar