-
Period: 250,000 BCE to 4000 BCE
Prazgodovina
Odbobje od pojava clovecnjakov do pojava in uveljevitve kmetijstva. Obsega 98% zgodovine.
Video -
Period: 4000 BCE to 476 BCE
Stari vek
Od nastanka do vzpona prvih civilizacij, za katere je bilo značilno, da so imela mesta, bila so vodena iz središča, pojavili so se različni poklici, razvile so se pisave in začel se je razvoj tehnologije. Čas prvih civilizacij, kot so
bile egipčanska, babilonska ter kasneje starogrska, rimska in druge.
Video -
3599 BCE
Nastanek prvih civilizacij
Prve civilizacije so bile:
-Fenečanska (sredozemsko morje)
-Egipčanska (reka Nil)
-Judovska (reka Jordan,sr. morje, jezera)
-Civilizacija v Mezopotamiji (reki Evfrat in Tigris)
-Civilizacija na Kitajskem (Rumena in Modra reka)
-Civilizacija v Indiji (reki Ind in Ganges). Nastanek prvih civilizacij je bil povezan z naravnimi in gospodarskimi dejavniki. Naselili so se ob rekah in območjih primernih za kmetijstvo. Ukvarjali so se s lovom, poljedelstvom, nabiralništvom in tovornostjo (ladje). -
Period: 2200 BCE to 1120 BCE
Predhomerska doba
Se nanaša na obdobje v zgodovini pred grško mitologijo in zgodovino. Najpomembnejše civilizacije iz tega obdobja sta minojska in mikenska civilizacija.
Minojska civilizacija-(Kreta) je bila znana po svojih kompleksnih palačah, trgovini z drugimi sredozemskimi kulturami in razvoju umetnosti.
Mikenska civilizacija-(Grčija) je bila znana po svojih utrjenih mestih, trgovini z drugimi civilizacijami in razvoju pisave. -
Period: 1120 BCE to 776 BCE
Grška temna doba
Grška temna doba se imenuje tudi grški srednji vek ali Homerjeva doba.
je obdobje v zgodovini Grčije, ki se je začelo po padcu Mikenške civilizacije. To obdobje je zaznamovalo upad kulture, gospodarstva in družbe v Grčiji, kar je povzročilo splošno revščino. V tem času so Grki izgubili pismo in poznavanje tehnologij ter se v večji meri ukvarjali s kmetijstvom. Grška temna doba je pomembna stopnja v zgodovini. Grčije, saj je pripeljala do vzpona polisov in obdobja klasične Grčije. -
800 BCE
Nastanek grških polisov
Grški polisi so nastali ko so se grška plemena organizirala v neodvisne mestne države.
To je bilo posledica gospodarske rasti, trgovine in kolonizacije ter razvoja političnih sistemov, kot so monarhije, tiranije in oligarhije.
Polisi so se razlikovali po velikosti, obliki vladavine in kulturi ter so se med seboj pogosto spopadali. -
Period: 776 BCE to 500 BCE
Arhaična Grčija
To obdobje je zaznamovano z rastjo mestnih držav, razvojem političnih sistemov, kulturnimi dosežki in kolonizacijo. To obdobje je pomembno zaradi svojega vpliva na kasnejše kulture in civilizacije. -
753 BCE
Ustanovitev Rima
Rim je bil ustanovljen legendarneje po verovanju 21. aprila 753 pr. n. št. kot majhna kmetijska naselbina na reki Tiber. Njegovi zgodnji prebivalci so bili latinski kmetje in pastirji. Kasneje se je razvil v pomembno mesto, ki je vladalo nad velikim območjem, vključno z osvojitvijo Grčije in Egipta. Video -
Period: 509 BCE to 27 BCE
Rimska republika
Rimsko republiko lahko opišemo kot obdobje rimske zgodovine. Trajalo do vzpostavitve rimskega cesarstva.
V tem obdobju so Rimljani uvedli republikansko obliko vladavine, kjer so se odločitve sprejemale s pomočjo senata in ljudskih skupščin. Republika je doživela obdobja vojn in osvajanj ter kulturnega razcveta, ki so oblikovali temelje rimskega imperija. Video -
Period: 500 BCE to 323 BCE
Klasična Grčija
To obdobje je zaznamovano z velikimi dosežki na področju umetnosti, filozofije, arhitekture in politike. To obdobje je tudi znano po vrsti vojn med Grki in Perzijci ter razvoju demokracije v Atenah. -
Period: 479 BCE to 499 BCE
Grško-perzijske vojne
So bile vojne med Grki in Perzijci.
Začela se je z invazijo Perzijcev na Grčijo in se je končala z bitko pri Platajah. Grki so se uspešno branili in zmagali v večini bitk, ključna bitka pa je bila bitka pri Maratonu.
Te vojne so imele velik vpliv na zgodovino Grčije in Perzije ter na razvoj demokracije v Atenah. -
Period: 356 BCE to 323 BCE
Aleksander veliki
Aleksander Veliki je bil makedonski kralj.
Postal je znan kot eden največjih vojskovodij v zgodovini, ki je vladal nad eno največjih imperijev, ki so ga kdajkoli poznali.
Bil je tudi zagovornik helenistične kulture in je pomembno prispeval k njenemu širjenju po Sredozemlju in Aziji s številnimi osvojitvami. Video -
Period: 323 BCE to 146 BCE
Helenistična Grčija
Je obdobje v zgodovini Grčije, ki sledi klasični dobi.
To obdobje je zaznamovano s širjenjem grške kulture po Sredozemlju po osvajanju Aleksandra Velikega, kar je privedlo do mešanja grške kulture z drugimi kulturami. Helenistična Grčija je znana po svojih umetniških dosežkih, znanstvenih odkritjih in razvoju filozofije, med drugim stoicizma in epikurejstva. Video -
Period: 264 BCE to 146 BCE
Punske vojne
So bile tri vojne med Rimskim imperijem in Kartagino.
Vojne so izbruhnile zaradi tekmovanja za nadzor nad Sredozemljem in trgovskih poti. Rimljani so zmagali v vojnah in uničili Kartagino, s čimer so postali vladarji Sredozemlja in ena največjih imperijev v zgodovini. Video -
Period: 146 BCE to 324
Rimska Grčija
Rimsko Grčijo običajno razumemo kot obdobje zgodovine Rimskega cesarstva, ki se je začelo po osvojitvi Grčije v 2. stoletju pr. n. št. in se je nadaljevalo vse do konca rimskega imperija v 5. stoletju. V tem času je bila grška kultura pomembna v Rimskem cesarstvu, v umetnosti, arhitekturi, filozofiji in mitologiji.
Rimljani so prevzeli tudi grški jezik in ga uporabljali kot jezik znanosti in literature. -
Period: 100 BCE to 44 BCE
Gaj Julij Cezar
Je bil rimski vojskovodja, politik in pisatelj.
Postal je znan po svojih osvajalskih vojnah in političnih reformah, ki so pomembno prispevale k vzponu Rimskega imperija.
Cezar je bil tudi pisatelj in zgodovinar, ki je napisal pomembna dela o vojnah in zgodovini Rimskega imperija. -
Period: 63 BCE to 14 BCE
Gaj Oktavijan Avgust
Je bil rimskega porekla in je bil posvojen s strani Julija Cezarja. Bil je vladar rimskega imperija vse do svoje smrti.
Avgust je vladal z absolutno oblastjo in je v času svoje vladavine dosegel veliko vojaških in kulturnih uspehov. Ustanovil je tudi rimski mir, obdobje relativnega miru in stabilnosti, ki je trajalo več kot 200 let. -
Period: 27 BCE to 476
Rimsko cesarstvo
Rimsko cesarstvo je bilo obdobje rimske zgodovine.
Začelo se je z vzpostavitvijo avgustovega cesarstva in trajalo, ko je zahodno rimsko cesarstvo propadlo.
V tem obdobju je bil Rim vladan z monarhi, znanimi kot cesarji, ki so imeli absolutno oblast nad rimskim imperijem. Cesarstvo je doživelo obdobja vojne in miru ter velik kulturni razcvet, ki se odraža v umetnosti, znanosti in tehnologiji. Video -
1 CE
Začetek Krščanstva
Začetek krščanstva sega v 1. stoletje, ko je Jezus Kristus, ki ga krščanstvo priznava kot Božjega sina in Odrešenika, začel javno poučevati in oznanjati svoje sporočilo ljubezni in odpuščanja. Po Jezusovi smrti in vstajenju so njegovi učenci nadaljevali širjenje krščanske vere, ki se je v naslednjih stoletjih razširila po vsem Rimskem imperiju in postala ena največjih in najvplivnejših religij v zgodovini. -
324
Rimski imperij razdelil na Vzhodni in Zahodni del
Rimski imperij se je razdelil na Vzhodni in Zahodni del.
Zahodni del je bil šibkejši in je podlegel invazijam barbarov
v 5. stoletju, medtem ko je Vzhodni del nadaljeval kot Bizantinsko cesarstvo in preživel do leta 1453. Video -
Period: 324 to 1453
Bizantinsko cesarstvo
Je bilo vzhodnorimsko cesarstvo, ki je nastalo po razpadu Zahodnega rimskega cesarstva v 5. stoletju in je trajalo vse do osmanskega osvajanja Konstantinopla leta 1453.
To obdobje je bilo zaznamovano z razvojem pravoslavne cerkve, umetnosti, arhitekture in znanosti.
Bizantinsko cesarstvo je igralo pomembno vlogo v ohranjanju in širjenju grške in rimske kulture ter vplivalo na razvoj srednjeveške Evrope. -
380
Krščanstvo postane državna vera v Rimskem cesarstvu
Krščanstvo je postalo državna vera Rimsko cesarstvo, ko je cesar Teodozij I. sprejel Edikt o veri, ki je krščanstvo uradno priznal kot edino dovoljeno vero v imperiju. S tem se je začela proces krščanstva kot dominantne religije v Rimskem imperiju in postala je ena največjih in najvplivnejših religij v zgodovini. -
476
Propad zahodnega dela Rimskega cesarstva
Zahodni del Rimskega cesarstva je propadel v 5. stoletju, pod vplivom invazij germanskih plemen, kot so Vandali, Goti in Huni. Ti plemena so osvojila in uničila Rimski imperij na zahodu ter s tem ustvarila velikanske migracije ljudi in spremenila potek evropske zgodovine. -
Period: 476 to 1492
Srednji vek
Začelo se je s preseljevanjem ljudstev in propadom rimske države. Nastale so nove države, prebivalstvo
se je preživljajo predvsem s kmetijstvom. V gradovih so živeli vitezi. Čas vzpona krščanstva, razvoja mest in obrti. Video -
Period: 527 to 565
Cesar Justinijan I.
Je bil bizantinski cesar. Znano je, da je bil ambiciozen vladar, ki je uveljavil številne reforme in obnovil velik del Bizantinskega cesarstva, vključno z gradnjo Hagije Sofije in ustanovitvijo korpusa prava, ki je postal temelj zahodne pravne tradicije. Bil je tudi znan po svojih vojaških uspehih, ki so obsegali ponovno osvojitev dela zahodnega dela rimskega cesarstva in izgon Ostrogotov iz Italije. -
622
Začetek Islama
Islam se je začel, ko je prerok Mohamed prejel prvo od Allaha poslano sporočilo in začel propovedovati monoteistično vero. Mohamed je v naslednjih letih nadaljeval z versko propagando in ustvaril skupnost muslimanov v Meki in Medini. Islam se je hitro širil in postal vplivna sila v arabskem svetu, nato pa vplival na širjenje religije in arabske kulture po svetu. Video -
Period: 623 to 828
Karantanija
Je bila zgodovinska država, ki se je nahajala na ozemlju današnje Slovenije. Imela je slovansko prebivalstvo, ki je imelo svoj jezik, kulturo in običaje ter je bilo znano po svoji neodvisnosti in uporu proti Langobardom in drugim germanskim plemenom. Karantanija je bila tudi prva slovanska država, ki jo je leta 745 priznal papež in je imela pomembno vlogo v zgodovini Slovencev.
Video -
Period: 711 to 1492
Rekonkvista
Je bila obdobje v zgodovini Španije, ki je trajalo do španski krščanski kraljestva postopoma znebila muslimanske vladavine. Med rekonkvisto so krščanske sile sčasoma osvojile nazaj velik del Iberskega polotoka, ki so ga prej zavzeli muslimanski Maure. Rekonkvista je imela velik vpliv na oblikovanje španske kulture, literature in umetnosti, pa tudi na širjenje krščanstva in konsolidacijo španske državnosti. -
800
Kronanje Karla Velikega za rimskega cesarja
Kronanje Karla Velikega za rimskega cesarja je bilo leta 800 v Rimu, ko je papež Leon III. kronal Karla Velikega za cesarja Svetega rimskega cesarstva. To je bil pomemben dogodek v zgodovini Zahodne Evrope, saj je Karlovo cesarstvo združilo velik del Zahodne Evrope in ustanovilo enega največjih imperijev srednjega veka. -
1054
Veličastna shizma
Je bila razkol v krščanski cerkvi, ki je povzročil razcep med rimskim papežem in papežem v Avignonu ter razdelil zahodno krščansko cerkev na dva tabora. Ta razkol je povzročil tudi verske vojne in politične nemire v Evropi ter vplival na versko in politično zgodovino Zahodne Evrope in vplival na razvoj krščanstva kot religije. -
Period: 1095 to 1272
Križarske vojne
So bile serija vojaških pohodov, ki so organizirali kristjani s ciljem, da bi osvojili svete kraje v Palestini, ki so bili pod muslimansko vladavino. Vojne so imele velik vpliv na politično in versko zgodovino Evrope, Srednjega vzhoda in Balkana ter so povečale moč papeštva in krščanske cerkve.
Video -
Period: 1300 to
Humanizem in renesansa
Sta bila kulturna in intelektualna gibanja, ki sta zaznamovala obdobje v Evropi.
Humanizem je bil osredotočen na vrednote antike, kot so razum, kritično mišljenje in humanost ter je poudarjal pomembnost razvoja človeškega uma in duha.
Renesansa pa je bila umetniško gibanje, ki je prav tako izhajalo iz antične kulture ter je poudarjalo idealizacijo človeškega telesa in narave. Skupaj sta oblikovala obdobje,ki je bilo zaznamovano s preporodom umetnosti, literature,znanosti in filozofije. -
Period: 1322 to 1435
Celjski grofje
So bili ena najvplivnejših plemiških družin na območju današnje Slovenije. S svojo politično in gospodarsko močjo so nadzirali številne kraje v srednji Evropi, vključno z zahodnim delom Hrvaške, Avstrijo, Češko, Madžarsko in Poljsko. Bili so znani po svojih gradovih, kot so Celjski grad, Šumberk in Stari grad, ter po podpori kulturi in umetnosti. V svojem vrhuncu so bili celo močnejši od Habsburžanov, vendar so se zaradi različnih razlogov postopoma izgubljali in izumrli v moški liniji. -
1348
Epidemija kuge ali Črna smrt
Je bila najbolj smrtonosna pandemija v zgodovini človeštva, ki je zadevala milijone življenj v Evropi, Aziji in Afriki. Bolezen je povzročila bakterija Yersinia pestis, ki se je prenašala s klopi na podganah in bolhah ter se je hitro širila med ljudmi, ki so živeli v slabih higienskih razmerah. Epidemija je imela dolgoročne posledice za prebivalstvo, gospodarstvo in družbo, ki so se odražale v spremembah v umetnosti, kulturi in politiki.
Video -
Period: 1408 to
Turški vpadi
So bili invazije Osmanskega cesarstva na ozemlja srednje in jugovzhodne Evrope.
Osmani so bili uspešni v širjenju svojega ozemlja in so dosegli največjo razsežnost v 16. stoletju, ko so zavzeli del Balkana, vključno z večino današnje Srbije in Bosne, ter vključili del madžarskega ozemlja. Turški vpadi so imeli velik vpliv na politično, družbeno in kulturno zgodovino Evrope ter so bili eden najpomembnejših dejavnikov v razvoju srednje in jugovzhodne Evrope. -
1450
Izum tiskarskega stroja
Izum tiskarskega stroja s premičnimi kovinskimi črkami velja za eno najpomembnejših tehnoloških in kulturnih revolucij v zgodovini. Nemški izumitelj Johannes Gutenberg je izumil tiskarski stroj, ki je omogočil hitrejšo in učinkovitejšo izdelavo knjig. S tem se je pospešilo širjenje znanja in idej, saj so se knjige lahko izdelovale v večjem obsegu in s hitrejšo hitrostjo, kar je prispevalo k širjenju kulture, znanja in izobrazbe. -
1453
Turško zavzetje Konstantinopla
Se je zgodilo, ko so Otomanski Turki pod vodstvom sultana Mehmeda II. zavzeli mesto Konstantinopel (Istanbul) in s tem uničili Vzhodno rimsko (Bizantinsko) cesarstvo. To je bilo pomembno zgodovinsko dogajanje, saj je Konstantinopel veljal za enega najpomembnejših in največjih mest v Evropi, poleg tega pa je bil padec Konstantinopla začetek obdobja osmanskega vpliva in širjenja islama v Evropi. -
1492
Kolumbovo odkritje Amerike
Se je zgodilo, ko je italijanski raziskovalec Krištof Kolumb pod špansko zastavo s svojo posadko prispel na otok Guanahani, ki je del današnjih Bahamov. To odkritje je odprlo vrata za širjenje evropskega vpliva na Ameriko, kar je imelo velik vpliv na nadaljnji potek zgodovine sveta, vključno s kolonializmom, razvojem svetovne trgovine in izmenjavo kulturnih vplivov. -
Period: 1492 to
Novi vek
Obdobje velikih geografskih odkritij, so živeli razvoja znanosti in kritičnega razmisljanja, velikih političnih
sprememb, številnih izumov in uveljavitve strojne proizvodnje.
Video -
1517
Reformacija
Je bilo gibanje, ki je vodilo do pomembnih sprememb v krščanstvu. Martin Luther, nemški duhovnik, je bil eden od glavnih voditeljev reformacije. Reformacija je poudarjala pomembnost vere, ki temelji na svetopisemskih naukih, in nasprotovala praksi prodaje odpustkov ter prekomernemu bogastvu in moči rimskokatoliške cerkve. Reformacija je imela velik vpliv na zahodno kulturo, politiko in družbo.
Video -
1550
Prvi dve slovenski tiskani knjigi
Sta bili Katekizem in Abecednik, ki ju je v Nemčiji v mestu Tübingen izdal Primož Trubar.
Katekizem je vseboval temeljne verske nauke in molitve, namenjene poučevanju ljudi v slovenskem jeziku, medtem ko je bil
Abecednik namenjen učenju branja in pisave v slovenskem jeziku. Obe knjigi sta predstavljali velik dosežek za slovensko kulturo in književnost, saj sta bili med prvimi tiskanimi knjigami v slovenskem jeziku in sta pripomogli k razvoju slovenskega knjižnega jezika. -
1555
Augsburški verski mir
Je bil dogovor, med katoliškimi in protestantskimi vladarji Svetega rimskega cesarstva, ki je omogočil, da so se oba krščanska tabora strinjala z načelom "cuius regio, eius religio" (čigar oblast, tista vera), kar pomeni, da so ljudje v določeni regiji morali sprejeti vero svojega vladarja. Tako so se izognili nadaljnjim verskim vojnam, vendar so še vedno ostali pomembni verski in politični konflikti med katoličani in protestanti v Svetem rimskem cesarstvu. -
Prva slovenska slovnica in prevod svetega pisma v slo
Prva slovenska slovnica je bila napisana s strani protestantskega pisatelja Adama Bohoriča. Slovnica je bila namenjena standardizaciji slovenskega jezika in je veljala za enega najpomembnejših dosežkov v razvoju slovenskega knjižnega jezika. Prvi prevod Svetega pisma v slovenščino pa je bil narejen s strani Jurija Dalmatina, ki je prevedel celotno Biblijo v slovenski jezik. To je bil prvi prevod Svetega pisma v slovanske jezike in je bil pomemben za širjenje krščanstva med Slovenci. -
Period: to
Ludvik XIV. in absulotizem
Ludvik XIV. je bil francoski kralj.
Znana je njegova politika absolutizma, ki je pomenila koncentracijo vseh oblastnih funkcij v njegove rokah, omejitev oblasti drugih državnih organov in ukinitev številnih privilegijev, kar je omogočilo centralizacijo francoske države. Ludvik je izvajal tudi močno propagando, s čimer je utrjeval svoj avtoritetni položaj in krepil kult osebnosti. Pod njegovim vodstvom se je Francija razvila v veliko evropsko velesilo. -
Period: to
Razsvetljenstvo
Je bilo gibanje, ki se je pojavilo v Evropi. Gre za filozofsko gibanje, ki je poudarjalo razum, znanost, svobodo in enakost, ter se zavzemalo za razvoj človeštva in družbe.
Razsvetljenci so se borili proti absolutizmu, verski nestrpnosti in ignoranci ter zagovarjali idejo svobodne misli in izobraževanja. Pomembni predstavniki razsvetljenstva so bili Voltaire, Jean-Jacques Rousseau, Immanuel Kant in Denis Diderot.
Video -
Period: to
Marija Terezija
Je bila avstrijska nadvojvodinja in cesarica. Bila je ena najmočnejših avstrijskih vladarjev in je uvedla številne reforme v državi, vključno z reformo šolstva in pravosodja ter uvedbo novih davkov.
Marija Terezija je bila tudi zagovornica verske strpnosti in je poskušala izboljšati položaj kmetov in revnih. Njena vladavina je pomenila pomemben čas modernizacije in reform v Avstriji ter je bila zaznamovana z uspehi na političnem, gospodarskem in kulturnem področju. -
Period: to
Prva industrijska revolucija
Je bilo obdobje hitrega tehnološkega napredka v Ang in se je razširilo po vsej Evropi. Pomembni izumi tega obdobja so npr. stroji na parni pogon, kar je vodilo v razvoj tovarn in industrializacijo.
Revolucija je prinesla tudi nove načine transporta, kot so parne lokomotive in ladjedelništvo. Posledice prve industrijske revolucije so bile ogromne in so vključevale družbene spremembe (urbanizacija, oblikovanje industrijske delovne sile, spremembe v gospodarstvu in novi načini proizvodnje) -
Period: to
Napoleon Bonaparte
Je bil francoski vojaški poveljnik in politik, igral je ključno vlogo v francoski revoluciji ter vladal kot cesar Francije. Napoleon je postal znan kot eden največjih vojaških poveljnikov v zgodovini, saj je zasedel velike dele Evrope in vodil vojne v številnih državah.
Med njegovimi reformami so bile tudi uvedba civilne zakonodaje. Njegov padec leta 1815 je pomenil konec Napoleonove ere in končanje francoskega imperija. -
Nastanek ZDA
ZDA so se začele oblikovati, ko so se britanske kolonije na vzhodni obali S Amerike uprle britanski oblasti in pridobile neodvisnost. Ameriški predstavniki podpisali Deklaracijo neodvisnosti in se začeli boriti za svojo svobodo. Po skoraj osemletni vojni so ZDA uradno priznale neodvisnost leta 1783. Nato so se zvezne države začele organizirati in sprejele ustavo. George Washington je bil prvi predsednik ZDA. Od takrat dalje so se ZDA razvijale v eno največjih in najmočnejših držav na svetu. -
Period: to
Francoska revolucija
Je bilo obdobje družbenih in političnih pretresov v Franciji. Revolucija se je začela s prizadevanjem za večje politične svoboščine in demokracijo, vendar so se kmalu razvili večji cilji, kot so odprava monarhije, uvedba republike in izkoreninjenje družbenih neenakosti. Revolucija je prinesla tudi obdobje terorja, ki je vključeval množične usmrtitve in omejitve svoboščin. Francoska revolucija vplivala na politični in družbeni razvoj v Evropi in drugje po svetu. -
Period: to
Ilirske province
So bile francoska upravna enota, kbil i je obsegala ozemlje današnje Slovenije, Hrvaške in dela Italije. Ustanovljene so bile po Napoleonovi zmagi nad Avstrijo in jih je upravljal general Auguste de Marmont.
Cilj ustanovitve Ilirskih provinc je bil razviti njihovo gospodarstvo in kulturo. Ilirske province so trajale le nekaj let, saj so bile ukinjene po porazu Francije v napoleonskih vojnah. Vpliv, ki ga je imela Ilirska pokrajina na slovensko kulturo, je še danes prisoten. -
Period: to
Metternichov absolutizem
Se nanaša na politični sistem, ki ga je vodil avstrijst Klemens von Metternich v času vladanja cesarja Franca I. in Ferdinanda I. je bil Metternich vodja konservativnega političnega gibanja. Metternich je bil znan po svojih represivnih ukrepih proti liberalizmu in nacionalnim gibanjem. Kljub temu pa je njegov absolutistični režim prispeval k ohranitvi stabilnosti v srednji Evropi, zlasti med vojnami za osamosvojitev Grčije in Belgije ter obdobjem nemirov v Italiji. -
Kongres Svete alianse v Ljubljani
Je bil del širšega kongresa Svete alianse, ki ga je organizirala Rusija. Na kongresu v Ljubljani so se sestali predstavniki Avstrije, Rusije in Prusije, da bi razpravljali o političnih in vojaških zadevah ter oblikovali skupno strategijo za ohranitev absolutistične ureditve v Evropi. Medtem ko je bil kongres zasnovan kot skupen način za zaščito vladarjev pred liberalizmom in nacionalizmom, pa je bil zgodovinsko pomemben tudi zato, ker so se srečali v Ljubljani. -
Period: to
Franz Joseph I.
Je bil avstrijski cesar.
Pod njegovim vladanjem je Avstro-Ogrska doživela velike spremembe in izzive, (revolucije leta 1848, vojne z Italijo in Prusijo, vzpon nacionalizmov, razcvet gospodarstva in industrije) ter prve znake propada avstro-ogrske monarhije. Med njegovim vladanjem je prišlo do atentata na njegovega nečaka Franca Ferdinanda, ki je povzročil prvo svetovno vojno. -
Pomlad narodov in Zedinjena Slovenija
Je bilo obdobje političnih in družbenih prevratov v Evropi, ki so izhajali iz zahtev po liberalizaciji in demokratizaciji družbe. V tem času so se pojavili tudi številni narodni gibanji, ki so si prizadevali za ustanovitev samostojnih nacionalnih držav. Zedinjena Slovenija, ki se nanaša na prizadevanja za politično enotnost in združitev vseh slovenskih ozemelj pod skupno državno upravo. Te ideje so se razvijale skozi celotno obdobje in so se uresničile z ustanovitvijo Kraljevine SHS. -
Period: to
Bachov absolutizem
Je bilo obdobje političnega in družbenega režima v Avstro-Ogrski, ki ga je vodil avstrijski politik Alexander von Bach. Bachov absolutizem je bil nasprotnik liberalnih idej in gibanj, ki so se pojavljali v tistem času, in je bil poskus ohranitve monarhije in obstoječega političnega reda v Avstro-Ogrski.
Video -
Period: to
Druga industrijska revolucija
Se je začela v drugi polovici 19. stol. do 20. stol. To obdobje je bilo zaznamovano z nadaljnjim tehnološkim napredkom in industrializacijo, vključno s proizvodnjo jekla, razvojem električne energije in motorjev z notranjim izgorevanjem. Ta revolucija je prinesla tudi nove inovacije na področju komunikacij, kot so telegraf, telefon in radio. Druga industrijska revolucija je privedla do še večje produktivnosti in učinkovitosti ter spremenila način življenja in dela. -
Nastanek kraljevine Italija
Je bila ustanovljena po združitvi večine italijanskih držav pod vodstvom Sardinije, ki jo je vodil Viktor Emanuel II. Italijanski nacionalisti so se dolgo borili za združitev Italije, saj je bila država pred združitvijo razdeljena na veliko manjše države, ki so bile pod nadzorom različnih tujih sil. Po združitvi je bila glavno mesto države postala Firence, nato pa je bilo leto kasneje prestavljeno v Rim. Italija se je hitro razvila v moderno državo in postala ena izmed vodilnih evropskih držav. -
Period: to
Ameriška državljanska vojna
Je bila vojna med S in J ZDA. Vojsko Severa, ki jo je vodil predsednik Abraham Lincoln. Vojska Juga pa je bila sestavljena iz kmetov in plantažnih lastnikov. Glavni razlog za vojno je bil spor o suženjstvu, saj so se severne države zavzele za njegovo ukinitve, južne pa so se temu upirale. Vojska Severa je zmagala, kar je pomenilo končno ukinitve suženjstva v ZDA. Vojna je pustila globoke brazde v ameriški družbi in še danes se je spominjajo kot enega najpomembnejših dogodkov v zgodovini države. -
Nastanek Avstro-Ogrske
Je bila ustanovljena po avstrijsko-pruski vojni.
Bila je dvojna monarhija, ki je združevala avstrijsko cesarstvo in kraljevino Ogrsko v skupno državo.
Vodilna sila v Avstro-Ogrski je bila Avstrija, ki je imela nadzor nad vojsko, zunanjo politiko in celotnim gospodarstvom, medtem ko je Ogrska imela večjo področje notranje politike. Avstro-Ogrska je bila ena izmed večjih evropskih držav v tistem času in je obstajala do konca prve svetovne vojne, ko se je razpadla na posamezne narodne države -
Nastanek Nemškega cesarstva
Je bilo ustanovljeno po prusko-francoski vojni. Bilo je zvezno monarhično združenje, ki je združevalo 25 nemških držav, med katerimi je Prusija prevladovala. Pruski kralj Viljem I. je bil kronan za nemškega cesarja v dvorani ogromnega zrcala v palači Versailles. Nastanek Nemškega cesarstva je prinesel končanje razdrobljenosti Nemčije in vzpostavitev enotne nemške države.
Video -
Period: to
Rudolf Maister
Je bil slovenski general, ki je med prvo svetovno vojno vodil boje za severno mejo in osamosvojitev slovenskih ozemelj. Bil je tudi eden od ključnih akterjev v procesu združevanja štajerskih Slovencev z matičnim narodom. Po prvi svetovni vojni je postal poveljnik slovenske vojske in si prizadeval za koroško vključitev v novo državo SHS.
Video -
Atentat na avstro-ogrskega prestolonaslednika
Franca Ferdinanda se je zgodil 28. junija 1914 v Sarajevu, ko sta atentatorja Gavrilo Princip in Nedeljko Čabrinović izvedla napad na avtomobil, v katerem je bil Ferdinand. Atentat je bil izvršen s pištolo in bombami, Ferdinand in njegova soproga pa sta umrla. Atentat je sprožil verižno reakcijo dogodkov, ki je privedla do izbruha prve svetovne vojne. -
Period: to
Prva svetovna vojna
Je bila globalni oboroženi konflikt. Vojna je vključevala velike sile Evrope in druge države po svetu, ki so se razdelile na dve nasprotni strani - Antantno silo (Velika Britanija, Francija, Rusija in ZDA) in Osrednje sile (Nemčija, Avstro-Ogrska in Italija). Vojna se je končala z zmago Antantnih sil in s podpisom Versajskega mirovnega sporazuma, ki je postavil temelje za nadaljnji razvoj Evrope in sveta.
Video -
Period: to
Soška fronta
Je bila vojaška fronta med 1. svetovno vojno, ki se je odvijala na ozemlju Slovenije in Italije. Fronta se je razvila, ko so italijanske sile napadle avstro-ogrske položaje ob reki Soči. Borbe so se nadaljevale več let in bile zelo krvave, saj so se vojske spopadale v težkih gorskih razmerah. Fronta se je končala z avstro-ogrsko ofenzivo in zmago na gori Kobarid, vendar je bila ta zmaga kratkotrajna in fronta se je nadaljevala do konca vojne.
Video -
Ruska revolucija
Se je začela v Rusiji, ko je prišlo do upora in padca carja Nikolaja II. V tej vladi so prevladovale liberalne in demokratične sile, vendar pa so se kmalu soočile z močno opozicijo boljševikov, ki so pod vodstvom Lenina zahtevali popolno revolucijo in vzpostavitev komunistične države. Boljševiki so v oktobru 1917 izvedli prevzem oblasti in ustanovili Sovjetsko zvezo, s čimer se je končala ruska monarhija in se je začelo obdobje komunističnega režima pod vodstvom Lenina in kasneje Stalina. -
Period: to
Moderna doba
Obdobje svetovnih vojn, ogroženosti in zatem
vzpona demokracije, varovanja človekovih pravic, mednarodnega povezovanja, tudi razvoja tehnologij in uveljavitve avtomatizirane proizvodnje.
Video -
Država Slovencev, Hrvatov in Srbov
Je bila ustanovljena leta 1918 in je bila sestavljena iz slovenskih, hrvaških in srbskih ozemelj, ki so bile prej del Avstro-Ogrske. Glavni cilj države je bilo združevanje vseh južnoslovanskih narodov v enotno državo, vendar so v njej kmalu nastopile napetosti med posameznimi narodi in političnimi strankami. Država se je leta 1929 preimenovala v Kraljevino Jugoslavijo.
Video -
Period: to
Kraljevina SHS in Jugoslavija
Po koncu prve svetovne vojne so se različne južnoslovanske pokrajine združile v Kraljevino SHS (Srbov, Hrvatov in Slovencev) pod dinastijo Karađorđevićev. Država se je kasneje preimenovala v Kraljevino Jugoslavijo in vključevala Slovenijo, Hrvaško, Srbijo, Črno goro in Makedonijo. Država se je soočala z različnimi političnimi, gospodarskimi in nacionalnimi izzivi, vključno z napetostmi med različnimi narodi, kar je pripeljalo do razpada Jugoslavije v devetdesetih letih 20. stoletja. -
Period: to
Pariška mirovna konferenca
Je bila mednarodna konferenca, ki se je odvijala v Parizu. Na njej so sile svetovne vojne, ZDA, VB, Francije in Italije, poskušale doseči mirovni sporazum z poraženimi silami, med katerimi je bil najpomembnejši Nemčija. Konferenca je privedla do ustanovitve Lige narodov in sprejetja Versajskega mirovnega sporazuma, ki je zaostril pogoje za Nemčijo, med drugim s teritorialnimi omejitvami in finančnimi obveznostmi, kar je kasneje prispevalo k nastanku nemškega nacionalizma in vzponu nacizma. -
Period: to
Zlata dvajseta leta
Zlata dvajseta leta(Jazz Age/Roaring Twenties) so obdobje gospodarske rasti, kulturnega preporoda in družbenih sprememb v ZDA in drugod po svetu . Med tem časom se je poraba blaga in storitev povečala, razvijala se je nova glasba (jazz), ples (charleston) in film. Veliko ljudi je začelo slediti modernemu življenjskemu slogu, kar je prineslo tudi spremembe v odnosu do žensk, etničnih manjšin in seksualnosti. -
Trianonska pogodba- meja v Prekmurju
Trianonska pogodba je bila mirovna pogodba, sklenjena med zmagovalnimi zavezniki in Madžarsko po prvi svetovni vojni. Pogodba je med drugim določila, da je Prekmurje prešlo iz sestava Madžarske v sestav Kraljevine SHS (Jugoslavije) in s tem je bila določena meja med državama na Muri. -
Koroški plebiscit
Je bil referendum, ki je bil izveden na Koroškem. Na plebiscitu so se prebivalci odločali, ali naj Koroška ostane pri Avstriji ali se pridruži novonastali Kraljevini SHS. Rezultat je bil tesen, večina volivcev pa se je izrekla za pripojitev k Avstriji. -
Period: to
Stalinizem v Sovjetski zvezi
Stalinizem je bila politična in gospodarska doktrina, ki jo je uvedel Jozef Stalin v Sovjetski zvezi in je trajala do njegove smrti. Stalin je uveljavljal totalitarni nadzor nad vsemi vidiki življenja v Sovjetski zvezi, zatiral politične nasprotnike, uvedel kolektivizacijo kmetijstva in načrtno gospodarstvo, ter izvajal množične represije, ki so privedle do milijonov smrtnih žrtev. -
Period: to
Fascizem v Italiji
Je bila avtoritarna politična ideologija in sistem vladavine, ki ga je vodil Benito Mussolini. S svojim programom je Mussolini zanikal demokracijo, vodil gospodarski razvoj in krepil nacionalizem ter militarizem. Fašistična vlada je uvedla tudi represivne ukrepe, ki so zatirali politične nasprotnike in omejevali svobodo tiska ter združevanja. Vodstvo fašistične stranke je prevzelo nadzor nad vsemi sferami družbenega življenja, od vzgoje in kulture do športa in industrije. -
Velika gospodarska kriza
Je bila obdobje hudega svetovnega gospodarskega upada. Začela se je v ZDA s propadom borznega trga in se kmalu razširila po vsem svetu. Vodila je do visoke stopnje brezposelnosti, propada podjetij in bančnih sistemov ter splošnega poslabšanja kakovosti življenja za mnoge ljudi. Kriza je močno vplivala na svetovno politično sceno, prispevala k nastanku totalitarnih režimov in pripeljala do izbruha druge svetovne vojne. -
Period: to
Nacizem v Nemčiji
Je bila ideologija in politično gibanje, ki ga je vodil Adolf Hitler. Vzpon nacizma se je začel, ko je Hitler postal kancler, in je kulminiral v drugi svetovni vojni. Nacizem se je zavzemal za fašistično avtoritarno vladavino, rasni nadzor in ekspanzionizem, ter je imel katastrofalne posledice za Nemčijo in svet.
Video -
Period: to
Španska državljanska vojna
Je bila oborožen konflikt, ki se je odvijal v Španiji. Na eni strani so se borile republikanske sile, na drugi strani pa nacionalistične sile pod vodstvom generala Francisca Franca. V vojni so sodelovali tudi tuji prostovoljci, ki so se borili na obeh straneh. Nacionalisti so zmagali in Franco je postal diktator Španije, vladal je do svoje smrti. -
Period: to
Druga svetovna vojna
Je globalni vojni spopad, ki je vključeval večino držav sveta, razdeljene v dve zavezniški tabori: zavezniške sile (ZDA, Sovjetska zveza, Velika Britanija, Francija, Kitajska in druge) in osi (Nemčija, Japonska, Italija in druge). Vojna je bila izbojevana na treh glavnih frontah: evropski, pacifiški in afriški. Vojna je končala nacistično vladavino v Nemčiji, ter pripeljala do ustanovitve Združenih narodov in hladne vojne.
Video -
Napad na Kraljevino Jugoslavijo
Se je zgodil, ko so sila osi (Nemčija, Italija in Madžarska) brez vojne napovedi vdrele na jugoslovansko ozemlje. Takoj so zasedli Beograd, nato pa še ostale dele države. Jugoslovanska vojska se je umaknila na Grčijo in Egipt, v Srbiji in drugih delih države pa so se pojavili različni uporniški gibanji proti okupatorjem. -
Period: to
Jugoslavija
Je bila federalna država, ki je obstajala od leta 1945 do razpada leta 1991. Sestavljala jo je šest socialističnih republik: Slovenija, Hrvaška, Srbija, Bosna in Hercegovina, Črna gora in Makedonija. V Jugoslaviji je bil uveden enopartijski sistem, ki ga je vodil Josip Broz Tito. Država je bila znana po svoji neuvrščenosti v hladni vojni, veliki samoupravi in socialnem sistemu. Po Titovi smrti so se pojavile različne politične krize in vojne (razpad Jugoslavije) -
Nastanek OZN
Je bila ustanova, ustanovljena leta 1944 v okviru Osvobodilne fronte kot tajna politična policija. Delovala je med drugo svetovno vojno in po njej v času socialistične Jugoslavije. Bila je ena od ključnih organov politične represije in terorja nad političnimi nasprotniki. -
Period: to
Hladna vojna
Je obdobje napetosti in konflikta med ZDA in njenimi zahodnimi zavezniki ter Sovjetsko zvezo in njenimi vzhodnimi sateliti po drugi svetovni vojni. Konflikt je bil ideološki, političen, gospodarski in vojaški, z veliko propagande in vojaških priprav na obeh straneh, a brez neposrednega vojaškega spopada med ZDA in Sovjetsko zvezo. Hladna vojna se je končala z razpadom Sovjetske zveze.
Video -
Period: to
Korejska vojna
Je bila oborožen konflikt med Demokratično ljudsko republiko Korejo (S Koreja), ki jo je vodil Kim Il-sung, in Republiko Korejo (J Koreja), ki jo je vodil Syngman Rhee, podprto s silami Združenih narodov. Vojna je potekala med letoma 1950 in 1953 ter se končala z dogovorom o prekinitvi ognja, vendar je nikoli ni bilo formalno končano z mirovno pogodbo. -
Evropska skupnost za premog in jeklo
Je bila ustanovljena, kot prva evropska institucija, ki je omogočila gospodarsko sodelovanje med nekdanjimi sovražniki v drugi svetovni vojni (Francijo, Nemčijo, Italijo in Beneluxom) - na področju proizvodnje premoga in jekla. ESKPJ je bila ustanovljena z namenom krepitve gospodarskega sodelovanja in zagotavljanja stabilnosti v regiji. Danes se ESKPJ imenuje Evropska skupnost za premog in jeklo in predstavlja eno od institucij Evropske unije. -
Londonski memorandum
Je bil sporazum med Veliko Britanijo, ZDA in Rusijo, ki je bil podpisan 30. oktobra 1945. V memorandumu so se zavezale, da bodo države spoštovale suverenost in ozemeljsko celovitost Jugoslavije ter preprečevale, da bi jugoslovanska ozemlja prešla pod drugo oblast. Prav tako so se zavezale, da bodo sodelovale pri odpravi notranjih in zunanjih groženj Jugoslaviji. -
Gibanje neuvrščenih
Je bilo mednarodno gibanje držav, ki so se v 60 in 70 letih izrazito distancirale od blokovskega sistema med hladno vojno in se niso formalno pridružile ne Zahodnemu ne Vzhodnemu bloku. Gibanje je bilo ustanovljeno na konferenci v Beogradu leta 1961, ustanovne članice pa so bile Egipt, Indija, Indonezija, Jugoslavija in Gana. Gibanje neuvrščenih se je zavzemalo za suverenost, neodvisnost in mednarodno sodelovanje. -
Evropska gospodarska skupnost
Je bila nadaljevanje Evropske skupnosti za premog in jeklo. EGS je omogočila gospodarsko integracijo širšega območja Evrope in je vključevala ustanovitev skupnega trga, uvedbo carinske unije in skupno kmetijsko politiko. EGS preimenovana v Evropsko skupnost in se je vključila v proces ustanavljanja Evropske unije. -
Kubanska kriza
Se je zgodila leta 1962, ko je Sovjetska zveza namestila jedrske rakete na Kubi, kar je sprožilo napetosti z ZDA. Ameriški predsednik Kennedy je ukazal blokado Kube, ki bi preprečila nadaljnjo raketno gradnjo na Kubi. Po večdnevni diplomatski krizi so ZDA in Sovjetska zveza sklenili dogovor, da bosta umaknili svoje rakete, Kuba pa je obljubila, da ne bo dovolila namestitve novih. Kriza je bila pomemben dogodek v hladni vojni in je prispevala k bolj napeti mednarodni situaciji. -
Period: to
Vietnamska vojna
Je bila obsežen oborožen konflikt, ki se je odvijal v Jugovzhodni Aziji, predvsem v Vietnamu. Vojna je bila posledica ideološkega spopada med komunistično Severno Vietnam in nekomunističnim Južnim Vietnamom, podprtih zahodnimi silami, predvsem ZDA. Vojaško posredovanje ZDA se je začelo leta 1965 in je trajalo do leta 1973, ko je bil podpisan mirovni sporazum. Vojna se je končala z zmagoslavjem Severnega Vietnamca in združitvijo Severnega in Južnega Vietnamca pod komunistično vlado. -
Ameriški pristanek na Luni
Je bil dosežen 20. julija 1969, ko sta se astronavta Neil Armstrong in Edwin "Buzz" Aldrin s plovilom Apollo 11 prvič sprehodila po površju Lune. Ta dosežek je predstavljal vrhunec vesoljske tekme med ZDA in Sovjetsko zvezo ter velja za enega najpomembnejših dosežkov v zgodovini raziskovanja vesolja. Pristanek na Luni je bil del programa Apollo, ki ga je začela ameriška vesoljska agencija NASA pod vodstvom predsednika Johna F. Kennedyja. -
Jedrska nesreča v Černobilu
Se je zgodila v jedrski elektrarni v Ukrajini. Do nesreče je prišlo med preizkusom reaktorja, ko se je sproščalo radioaktivno sevanje. Nesreča je bila razglašena za najresnejšo jedrsko nesrečo v zgodovini in je imela hude posledice za ljudi in okolje v širši regiji. Zaradi nesreče je bilo veliko ljudi izpostavljenih radioaktivnemu sevanju, več tisoč ljudi je umrlo zaradi posledic nesreče ali sevanja, na območju pa so bile dolgoročne posledice za zdravje in okolje. -
Prve večstrankarske volitve
So bile organizirane v mnogih državah po svetu kot del demokratičnih reform. Te volitve so se razlikovale od prejšnjih enostrankarskih volitev, saj so volivci lahko izbirali med več strankami in kandidati. Prve večstrankarske volitve so se zgodile v nekaterih evropskih državah po drugi svetovni vojni, vključno z Italijo, Franciji in Združenem kraljestvu. V drugih delih sveta so se prve večstrankarske volitve zgodile v različnih obdobjih, odvisno od zgodovinskih in političnih okoliščin. -
Deklaracija o suverenosti države Republike Slovenije
Je bila sprejeta s strani slovenskega parlamenta in predstavlja osnoven dokument slovenske osamosvojitve. V deklaraciji se je Slovenija razglasila za samostojno in suvereno državo ter začela s postopkom osamosvojitve od Jugoslavije. Deklaracija je predstavljala prelomen dogodek v zgodovini Slovenije in je sprožila proces priznanja neodvisnosti s strani drugih držav. -
Plebiscit o osamosvojitvi
Plebiscit o osamosvojitvi Slovenije je bil referendum. Na njem se je odločalo o osamosvojitvi Slovenije od Jugoslavije. Skoraj 95% udeleženih volivcev se je izreklo za samostojno Slovenijo, kar je predstavljalo odločen korak v smeri osamosvojitve države. Plebiscit je tako predstavljal pomemben mejnik v zgodovini Slovenije ter eden ključnih dogodkov v procesu slovenske osamosvojitve.
Video -
Period: to
Denacionalizacija in privatizacija
Denacionalizacija in privatizacija
Sta bila dva ključna procesa, ki sta se zgodila v Sloveniji po osamosvojitvi in sprejemu nove ustave. Denacionalizacija je predstavljala proces povračila premoženja, ki je bilo v času socializma nacionalizirano. Privatizacija pa je bila proces prenosa družbenega premoženja v zasebno last. Oba procesa sta imela pomembne posledice za slovensko gospodarstvo in družbo. -
Razglasitev samostojnosti
Je bila sprejeta 25. junija 1991 s strani slovenskega parlamenta in je predstavljala uradno razglasitev neodvisnosti Slovenije od Jugoslavije. S tem aktom je Slovenija postala samostojna in suverena država ter začela postopek osamosvojitve. Razglasitev samostojnosti je bila ključen dogodek v zgodovini Slovenije ter eden od pomembnih mejnikov v procesu slovenske osamosvojitve. -
Period: to
Vojna za Slovenijo
Je bil oboroženi spopad med Slovenijo in Jugoslavijo. Vojna je bila posledica slovenskega osamosvajanja, saj se Jugoslavija ni strinjala z odcepitvijo Slovenije. Vojna je trajala deset dni in se je končala z zavezništvom med slovensko vojsko in policijo ter umikom jugoslovanske vojske iz Slovenije. Vojna za Slovenijo je predstavljala ključen dogodek v procesu slovenske osamosvojitve in je pomenila končni korak k neodvisni Sloveniji.
Video -
Sprejetje slovenske ustave
Se je zgodilo šest mesecev po razglasitvi neodvisnosti Slovenije. Ustava je predstavljala temeljni pravni akt Slovenije in je določala organizacijo državne oblasti, temeljne pravice in svoboščine državljanov, ter postavljala temelje pravne države. S sprejetjem ustave se je Slovenija dokončno ustavno uredila kot samostojna in neodvisna država. -
Evropska unija
Je mednarodna organizacija, ki združuje 27 evropskih držav. EU je bila ustanovljena z namenom spodbujanja gospodarske in politične integracije med članicami ter zagotavljanja miru in stabilnosti v regiji. EU ima lastne institucije, kot so Evropska komisija, Evropski parlament, Svet Evropske unije in Sodišče Evropske unije, ki skrbijo za sprejemanje odločitev in izvajanje politik. EU ima skupno valuto, evro, in skupno zunanjo in varnostno politiko. -
Vključitev Slovenije v NATO
Se je zgodila, ko je Slovenija skupaj z drugimi državami postala polnopravna članica zavezništva. Vključitev je predstavljala pomemben zunanje-politični cilj Slovenije po osamosvojitvi ter hkrati prispevala k varnosti in stabilnosti v regiji. Članstvo v NATO je Sloveniji omogočilo sodelovanje v pomembnih odločitvah zavezništva in posledično povečalo njen vpliv na mednarodnem odru. -
Priključitev Evropski uniji
Slovenija se je Evropski uniji pridružila skupaj z desetimi drugimi državami. To je bila ključna politična in gospodarska odločitev Slovenije po osamosvojitvi ter predstavljala pomemben korak k evropski integraciji. Pridružitev EU je Sloveniji omogočila sodelovanje v pomembnih evropskih odločitvah, dostop do evropskih skladov in trgov ter še večjo povezanost z drugimi evropskimi državami.
Video -
Vstop v euroobmočje
Slovenija je vstopila v euroobmočje, ko je zamenjala svojo valuto, tolar, za evro. To je predstavljalo pomemben korak za Slovenijo na poti k gospodarski stabilnosti in nadaljnji evropski integraciji. Vstop v euroobmočje je Sloveniji omogočil lažji in cenejši trgovanje z drugimi državami v evroobmočju ter izboljšal zaupanje tujih vlagateljev v slovensko gospodarstvo. -
Period: to
Gospodarska kriza
Je predstavljala eno najhujših svetovnih gospodarskih kriz po drugi svetovni vojni. Kriza je izbruhnila zaradi pretirane kreditne in finančne rasti ter pomanjkanja regulacije v finančnem sektorju. Posledice krize so bile občutne v vseh glavnih svetovnih gospodarstvih, ki so se soočile s padcem gospodarske rasti, povečanjem brezposelnosti in krčenjem javnih financ. Kriza je prizadela tudi Slovenijo, ki je doživela padec gospodarske rasti in povečanje brezposelnosti. -
Epidemija COVID-19
Imenovana koronavirusna bolezen, je izbruhnila decembra 2019 v kitajskem mestu Wuhan in se nato hitro razširila po svetu. Bolezen povzroča novi koronavirus in se prenaša preko kapljic, ki se sproščajo pri kašljanju, kihanju in govorjenju. Simptomi vključujejo vročino, kašelj, težko sapo, utrujenost in druge znake okužbe. Za zajezitev širjenja epidemije so bili sprejeti različni ukrepi. Epidemija je imela velik vpliv na svetovno gospodarstvo, družbeno življenje in zdravstveni sistem. -
Ruska invazija na Ukrajino
Rusija je 24. februarja 2022 sprožila obsežno invazijo na Ukrajino in s tem močno zaostrila rusko-ukrajinski konflikt, ki se je začel leta 2014. Zaradi invazije je na obeh straneh umrlo na desettisoče ljudi, povzročila pa je tudi največjo begunsko krizo v Evropi po drugi svetovni vojni. Okoli 8 milijonov Ukrajincev se je bilo do junija primoranih preseliti, svojo državo pa je do marca 2023 zapustilo okoli 8,1 milijona ljudi.