-
Period: 200,000 BCE to 3500 BCE
Prazgodovina
Prazgodovina nam omogoča videti, kako so naši predniki živeli pred nami. V njej so ljudje odkrivali orožja, zgradbe, odkrili pa so tudi ogenj. Ukvarjali so se z prvimi oblikami živinoreje ter kmetijstva. -
3500 BCE
Nastanek prvih civilizacij
Nastanek prvih civilizacij je bila velika sprememba za človeštvo. Ljudje so se začeli naseljevati v večjih mestih in razvijali so različne oblike organizacije, kot so politični sistemi, religije, trgovina in umetnost. Prve civilizacije so bile v Mezopotamiji, Indiji in Egiptu. -
Period: 2200 BCE to 1120 BCE
Predhomerska doba
Predhomerska doba traja od leta 2200 pr. n. št. do leta 1120 pr. n. št. V tem obdobju je bil razcvet minojske in mikenske civilizacije, ki sta močno vplivali na razvoj Grčije. Minojska civilizacija je bila ustvarjena na Kreti njena znamenitost pa so bile njene palačah.V njih so izvajali verske ter kulturne dejavnosti. Mikenska civilizacija pa je bila ustvarjena na Peloponezu znana pa je bila znana po svojih trdnjavah in vojaški moči. -
Period: 1120 BCE to 776 BCE
Grška temna doba
Grška temna doba se je začela leta 1120 pr. n. št. in se končala leta 776 pr. n. št. To obdobje je poznano po družbenimi in gospodarskimi spremembami, ki so vodile v upad kulture in tehnologije. V tem obdobju so Grki ustvarjali nova mesta ter se preseljevali po ozemlju. -
800 BCE
Nastali grški polisi
Nastanek grških polisov se je začelo okoli 800 pr. n. št. Polisi so majhne mestne države, ki so imeli vsak svojo lastno obliko vladanja ter kulturo. Polisi so bili pogosto v sporu med seboj, vendar so se združile v vojni proti Perzijcem v grško-perzijskih vojnah. -
Period: 776 BCE to 500 BCE
Arhaična grčija
Arhaična Grčija ki sledi grški temni dobi in sega od leta 776 pr. n. št. vse do leta 500 pr. n. št. V tem obdobju so Grki razvili veliko kulturo in umetnost. Arhaična Grčija je bila znana po razvoju filozofije, znanosti, arhitekture in demokracije. -
Period: 509 BCE to 27 BCE
Rimska republika
509 pr. n. št. označuje padec Rimske monarhije iz nje pa je nastala Rimska republika. Zaradi notranjih konfliktov so Rimljani odločili, da ne želijo več imeti kralja in so se odločili za vzpostavitev republike, v kateri so vladali konsuli. -
Period: 500 BCE to 323 BCE
Klasična grčija
Klasična Grčija sega od leta 500 pr. n. št. do leta 323 pr. n. št. To obdobje je poznano kot razcvet umetnosti, kulture in filozofije. V tem obdobju so se pojavili pomembni ljudje, kot so Sokrat in Platon. Klasična Grčija je bila poznana po svojih političnih ter vojaških dosežkih na primer boj proti Perzijcem -
Period: 479 BCE to 499 BCE
Grško-prezijske voje
Grško-perzijske vojne so bile količina vojn med antično Grčijo in Perzijo med leti 499–479 pr. n. št. Vojne so se začele, zaradi Perzijskih poiskusov osvajanja Grških polisov, toda se je Grška vojska znala braniti in je tudi zmagala v bitkah. Primer je na primer bitka pri Maratonu in bitka pri Salamisu. -
Period: 336 BCE to 323 BCE
Aleksander veliki
Aleksander Veliki je bil makedonski kralj, ki je vladal od leta 336 pr. n. št. do leta 323 pr. n. št. ko je umrl. Bil je znan kot eden največjih vojaških poveljnikov v zgodovini, saj je osvojil ogromno ozemlja. -
Period: 323 BCE to 146 BCE
Heleistična grčija
Helenistična Grčija sledi klasični Grčiji. Sega od leta 323 pr. n. št. do leta 146 pr. n. št. To obdobje je bilo zaznamovano z razpadom Aleksandrovega imperija in razvojem nove kulture in umetnosti. -
Period: 264 BCE to 146
Punske voje
264 pr. n. št. so se začele Punjske vojne med Rimom in Kartagino zaradi želje po prevladi na Sredozemlju. To so bile tri vojne, ki so trajale skoraj 120 let in so se končale z zmago Rima. -
Period: 146 BCE to 324
Rimska grčija
Rimska Grčija se je prikazala, ko je Rimska republika vključila Grške polise v svoje ozemlje. Pričelo se je leta 146 pr. n. št. do leta 324. Med tem obdobjem se je zgodilo veliko vojn med Rimom in Grčijo, vključno z Grško-perzijskimi vojnami, te pa so pomagale pri oblikovanju Rimske Grčije. -
Period: 100 BCE to 44 BCE
Gaj Julij Cezar
100 pr. n. št. se je rodil Gaj Julij Cezar. Bil je Rimska politična figura in vojskovodja. Cezar je pomagal razširiti ozemlje rimskega imperija. Poznan je kot eden najboljših vojskovodji v zgodovini. Njegova kariera se je končala, ko so ga ubili leta 44 pr. n. št., zaradi slutinj, da je želel postati Rimski kralj -
Period: 64 BCE to 14 BCE
Gaj Oktavijan Avgust
Gaj Oktavijan Avgust je bil rimski politik in vojskovodja, bil pa je tudi prvi rimski cesar. Bil je nečak Julija Cezarja, ki mu je zapustil svoje premoženje in naslov imperatorja. Pod njegovim vodstvom se je začelo obdobje miru in stabilnosti v Rimskem cesarstvu. Trajalo je več kot 200 let. -
Period: 27 BCE to 476
Rimsko cesarstvo
leta 27 pr. n. št. je bilo konec rimske republike in začetek rimskega cesarstva. Po političnih spopadih je bil Oktavijan Avgust izbran za rimskega cesarja in uvedel je nov politični sistem, ki je bil znan kot principat. Cesarstvo je trajalo več kot 400. -
1 CE
Krščanstvo
Krščanstvo temelji na verovanju v enega boga, Jezusa, zato je to monoteistična vera Začetek krščanstva se je pričelo prvega stoletja n. št., ko se je Jezus rodil in začel propovedovati svojo vero. Krščanstvo se je širilo po Rimskem cesarstvu in kmalu postalo eden od glavnih verskih sistemov. -
324
Razdelitev Rimskega imperija
V 4. stoletju je bilo cesarstvo ogroženo zaradi napadov barbarskih plemen, zato se je cesar Konstantin odločil razdelil Rimski imperij na Vzhodni in Zahodni del. Vzhodni del, imenovan tudi Bizantinsko cesarstvo, je nadaljeval svoj obstoj do 15. stoletja, medtem ko se je Zahodni del sesul pod pritiskom invazij tujih narodov. -
Period: 324 to 1453
Bizantinsko cesarstvo
Bizantinsko cesarstvo je bilo vzhodnorimsko cesarstvo, ki je nastalo leta 324, z razdelitvijo Rimskega imperija. Bizantinsko cesarstvo se je razvilo v pomembno središče trgovine, umetnosti in znanosti v srednjem veku. Konstantinopel, glavno mesto Bizantinskega cesarstva, je postal eno najbolj pomembnih mest v zgodovini. -
380
Krščanstvo postane državna vira v Rimskem cesarstvu
Leta 380 je cesar Teodozij Veliki izdal edikt, ki je krščanstvo postavil za državno vero Rimskemu cesarstvu. To je bil velik preskok za krščanstvo, saj do takrat ta vira ni bila sprejeta(bila je preganjena). Krščanstva je sedaj kot državne vere imela velik vpliv v družbi, kar je vplivalo tudi na umetnost, arhitekturo in kulturo. -
476
Propad zahodnega dela Rimskega cesarstva
476 leta je propadel Zahodni del Rimskega cesarstva. Po dolgih letih slabega vodenja in političnih spopadov je bilo cesarstvo oslabljeno in razklano. -
Period: 476 to 1492
Stari vek
Stari vek se začne s propadom Rimskega cesarstva leta 476 in se konča z odkritjem Amerike v leta 1492. V tem obdobju so se razvile pomembne civilizacije, kot so Grška in Rimska. Prav tako so bile ustanovljene različne vire, kot je krščanstvo. -
Period: 476 to 1492
Srednji vek
Srednji vek ki sledi staremu veku in se konča z odkritjem Amerike leta 1492. To obdobje je zaznamovalo razcvet krščanstva. Pojavile so se tudi različne države in imperiji, kot sta Bizantinsko cesarstvo in Mongolsko cesarstvo. V tem obdobju so bile izumljene različne tehnologije, kot so srednjeveški oklep in kolesni mlini. -
Period: 527 to 565
Cesar Justinijan I.
Justinijan I. je bil bizantinski cesar med letoma 527 in 565. Znano je predvsem po svoji želji za obnovitev rimskega imperija in za ustvarjanje enotne zakonodaje. Njegov največji dosežek je bil pravilnik Justinijanovih zakonov, ki je vključeval več kot 4000 zakonov. -
622
Začetek Islama
Islam je monoteistična religija, ki jo je bila ustanovljena v 7. stoletju. Za njeno ustanovitev je kriv prerok Mohamed. Začetek islama se običajno povezuje s 622 letom, ko se je Mohamed preselil iz Meke v Medino, kar je znano kot Hidžra in je začetek islamskega koledarja. -
Period: 623 to 828
Karantanija
Karantanija je obstajala od 7. do 9. stoletja na območju današnje Avstrije, Slovenije, Italije in Hrvaške. Bila je ena od prvih znanih slovanskih držav, ki so se uprli germanskim in avarskim vladarjem. -
Period: 711 to 1492
Rekonkvista
Rekonkvista je obdobje v katerem so se krščanska kraljestva na Iberskem polotoku borila proti muslimanskim oblastem, ki so tam vladale od 8. do 15. stoletja. Rekonkvista se je končala leta 1492, z osvojitvijo zadnjega muslimanskega kraljestva Granada. -
753
Ustanovitev Rima
753 pr. n. št. je zgodovinski dogodek, ki je poznan kot ustanovitev Rima in začetek Rimske zgodovine. Brata Romul in Rem, ki sta se rodila kot otroka vestalke Reje Silvie in boga vojne Marsa, ustanovila mesto na sedmih hribih ob reki Tibera. -
800
Kronanje Karla Velikega za Rimskega cesarja
Karel Veliki je bil kralj Frankovskega kraljestva med letoma 768 in 814. Leta 800 pa je bil kronan za rimskega cesarja. Kronal ga je papež Leona III. Z kronanjem Karla Velikega se je začel proces obnovitve rimskega imperija v zahodni Evropi. -
1054
Velika shizma
Velika shizma je bila razkol med vzhodno in zahodno cerkvijo v letu 1054. Razlogi so bili različni teološki in politični spori med Rimskim cesarstvom in Bizantinskim cesarstvom. -
Period: 1095 to 1272
Križarske vojne
Križarske vojne so bile verske in vojaške kampanje med 11. in 13. Te vojne so imele pomembne posledice za politično, družbeno in kulturno zgodovino Evrope, Bližnjega vzhoda in Severne Afrike. -
Period: 1300 to
Humanizem in renesansa
Humanizem in renesansa sta bila pomembna kulturna gibanja, ki sta se razvila v Italiji in se potem razširila še po Evropi. Humanizem se je osredotočil na obnovo klasične antične kulture, renesansa pa je poudarjala človeško individualnost. Ti premiki so spremenili družbeno in kulturno krajino ter pomembno vplivali na razvoj zahodne civilizacije. -
Period: 1322 to 1435
Celjski grofi
Celjski grofje so bili plemiška družina, vladala pa je na območju današnje Slovenije, Hrvaške, Avstrije in Češke od 14. in vse do 15. stoletja. Med najbolj znanimi člani družine so bili Herman II., Friderik II., Ulrik II. in grofica Katarina, ki je bila znana po svoji močni in vplivni osebnosti. -
1348
Epidemija kuge
Epidemija kuge je bila ena najbolj smrtonosnih epidemij v zgodovini človeštva, po Evropi, Aziji in Afriki je razsajala med letoma 1347 in 1351. Po ocenah naj bi zaradi kuge umrlo od 75 do 200 milijonov ljudi, kar je pomenilo od 30 do 60% takratne populacije. -
Period: 1408 to
Turški vpadi
V obdobju med letoma 1408 in 1593 so na slovenskih tleh potekali turški vpadi. Turki so večkrat napadli slovenska mesta, vasi in gradove, ubijali, ropali in požigali ter s tem povzročili ogromno škodo in izgube. -
1450
Izum tiskarskega stroja
Izum tiskarskega stroja je spremenil način, kako se je informacija širila in pripomogel k hitrejšemu razvoju znanosti, kulture, politike in religije. Tiskarski stroj je omogočil večjo proizvodnjo knjig in drugih tiskanih medijev. Zaradi tega se je tudi večala izobrazba ljudi. -
Period: 1478 to
Kmečki upori
Med leti 1478 in 1713 so se v Sloveniji pojavili številni kmečki upori, bili pa so posledica revčine ter krivice nad kmeti. Ti upori so bili usmerjeni proti fevdalnim gospodarjem zato ker so kmete prezerali ter jim oduzemali pravice. -
1492
Kolumbovo odkritje Amerike
Kolumbovo odkritje Amerike je pomembno odkritje v zgodovini, saj je prineslo prvo stičišče med Evropsko in Ameriško kulturo. Zaradi tega se je pričelo tudi obdobje konolializma. Kolumbo je s štirimi ladjami prečkal Atlantski ocean in po 33 dneh plovbe prispel na Bahame. -
Period: 1492 to
Novi vek
Novi vek sledi srednjemu veku in se konča z iztekom prve svetovne vojne leta 1918. To obdobje je zaznamovalo odkritje novega sveta. V tem obdobju so bile ustanovljene nove države, kot je Združene države Amerike, in pojavile so se nove tehnologije, kot so parni stroji in električna energija. -
1514
Reformacija
Reformacija je bilo obdobje, ko so se uprli rimskokatoliški cerkvi in poudarjalo pomembnost osebne vere ter osebnega odnosa do Boga. To gibanje je imelo pomembne družbene, kulturne in politične posledice, vključno s kmetijskimi upori, verskimi spopadi in spremembami v umetnosti in literaturi. -
1550
Prvi slovenski tiskani knjigi
Leta 1550 je bila natisnjena prva slovenska tiskana knjiga, Katekizem. Katekizem je bil namenjen temu, da bi se ljudje lahko poučevali o krščanstvu. Ta dogodek je pomemben za zgodovino slovenske kulture, saj je bil začetek tiskanja v slovenskem jeziku, to pa je omogočilo boljše razmere za učenje slovenskega jezika, pisanje v njem ter branje. -
1555
Augsburski verski mir
Augsburski verski mir je bil sporazum, ki je končal dolgotrajno versko vojno ki se je odvijala med katoličani in protestanti. Ta mir je bil ključen za vzpostavitev načela verske svobode in pluralizma. -
Prva slovenska slovnica in prevod svetega pisma
Leta 1584 je izšla prva slovenska slovnica, Grammatica, ki jo je napisal Adam Bohorič. Ta knjiga je bila prvi celovit priročnik za slovensko slovnico, ki je omogočil standardizacijo pisave in besedišča. -
Period: to
Absulotizem in Ludvik XIV.
Med letoma 1643 in 1715 je na francoskem prestolu sedel Ludvik XIV., ki je bil znan po uvedbi absolutizma. Ta oblika vladanja je temeljila na tem, da je kralj imel absolutno oblast in popolno nadzor nad državo. -
Period: to
Razsvetljenstvo
Razsvetljenstvo je bilo obdobje v 18. stoletju, ki je imelo pomemben vpliv na filozofijo, družbene in politične ideje ter umetnost. Poudarjalo je racionalnost, svobodo, enakost in razum. -
Period: to
Marija Terezija
Marija Terezija je bila ena najpomembnejših avstrijskih vladarjev, ki je vladala od leta 1740 doleta 1780 ko je umrla. Uvedla je številne reforme, kot so ustanovitev osnovnih šol, reforma sodstva in zdravstva, s tem pa je krepko prispevala k modernizaciji države. Poudarjala je pomen izobraževanja in uvedla je tudi obvezno šolanje. -
Period: to
Prva industrijska revolucija
Prva industrijska revolucija je bila ko so bili ustvarjeni novi stroji in tehnologija, ki so omogočale masovno proizvodnjo in izboljševanje proizvodnih procesov. Zaradi tega je prišlo tudi do ogromne industrijske rasti. -
Period: to
Napoleon Bonaparte
Napoleon Bonaparte je bil francoski general in politik, znan pa je bil po svojih vojaških dosežkih in željah za širitev francoskega imperija. Uspel se je vzpeti na prestol Francije, bil pa je tudi odgovoren za velike spremembe v družbi. -
Nastanek Združenih Držav Amerike
Nastanek ZDA se je zgodil dne, ko se je trinajst ameriških kolonij odcepile od Velike Britanije in ustanovile Združene države Amerike. Danes je to pomemben praznik(4, julij) v ZDA, ki ga praznujejo s tradicionalnimi pikniki in ognjemeti. Nastanek ZDA je imel pomemben vpliv na svetov -
Period: to
Francoska revolucija
Francoska revolucija je bilo obdobje v francoski zgodovini, ki se je začelo z zborovanjem v Bastilji in je vodilo do padca francoske monarhije ter vzpostavitve francoske republike. -
Period: to
Ilirske province
Ilirske provinc so bile provinca v Napoleonovi Franciji. Zajemala so del slovenskih zemljišč, Kranjsko, Goriško, Istro in Dalmacijo. Napoleon je ustanovitev Ilirskih provinc videl kot način, da se okrepi svoj vpliv na Balkanu in na območju srednje Evrope. -
Period: to
Metterichov absolutizem
Metternichov absolutizem je bil zaznamovan s konservativnimi političnimi ideologijami in odporom do liberalizma in demokracije. Glavni voditelj tega gibanja je bil Avstrijec Klemens von Metternich, ki je zagovarjal stabilnost in ohranjanje tradicionalnih družbenih struktur. -
Kongres svete Alianse v Ljubljani
Kongres svete Alianse v Ljubljani se je zgodil leta 1821, ko so se predstavniki držav zbrali v Ljubljani. Namen kongresa je bil okrepiti politično in vojaško zvezo med državami, ki so bile v bitki proti Napoleonovi Franciji da bi preprečili kakršne koli nove revolucije. -
Period: to
Franc Jožef I.
Franc Jožef I. je bil avstrijski cesar in kralj Madžarske, češke in Hrvaške. Vladal je od leta 1848 do svoje smrti leta 1916. Njegova dolga vladavina je bila zaznamovana z modernizacijo in razvojem Avstro-Ogrske. -
Pomlad narodov in zedinjena Slovenija
Leta 1848 se je v Evropi zgodil Pomlad narodov. Številni narodi so se borili za svoje pravice in svobodo, med njimi tudi Slovenci. Borili so se za zedinjenjenost ter razvoj narodne zavesti. Zgodovinski dogodki so pripeljali do tega, da je Slovenija v 19. stoletju postala del Avstro-Ogrske. -
Period: to
Bachov absolutizem
Med leti 1849 in 1859 je Avstro-Ogrska doživela Bachov absolutizem, ki je bil uveden zaradi strahu pred nadaljnjimi revolucijami. Bachov absolutizem je močno omejil politično svoboščino državljanov ter krepil centralizirano oblast. -
Period: to
Druga industrijska revolucija
Druga industrijska revolucija se je začela v drugi polovici 19. stoletja. V tem času so se pojavili novi izumi in tehnologije, kot so telegraf, telefon, radio in televizija. Pomembne spremembe so se zgodile tudi na področju prometa, s pojavom avtomobila in letala. -
Nastanek kraljevine Italije
Leta 1861 je bila ustanovljena Kraljevina Italija, ki je združevala številne italijanske ozemlje pod vladavino savojske dinastije. Kraljevina italija je nastala po propadu Kraljevine Sardinije. Njen prvi kralj je bil Viktor Emanuel II. -
Period: to
Ameriška državljanska voja
Ameriška državljanska vojna, ki je potekala od leta 1861 do leta 1865, je bila posledica nesoglasij med južnimi državami, ki so zagovarjale suženjstvo, ter severnimi državami, ki so se borile za odpravo suženjstva. -
Nastanek Avsto-Ogrske
1867 je leto ustanovitve Avstro-Ogrske, države, ki je nastala kot združitev Avstrije in Madžarske. Zaradi nastanka kraljevine Italije ter Nemčije se je moglo Avstrijsko cesarstvo preoblikovati v Avsto-Ogrsko. Zaradi Nemčije je izgubil vpliv na severu, zaradi Italije pa ozemlje. -
Nastanek Nemškega cesarstva
Leta 1871 je Nemčija, po vojni z Francijo, postala enotna država in nastalo je Nemško cesarstvo. To je bilo tudi pomembno za Slovenijo, saj je to pomenilo še močnejši vpliv nemškega jezika in kulture na slovenski prostor.